Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-16 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідача про захист честі, гідності та ділової репутації. Свої позовні вимоги мотивував тим, що він працює в Черкаському інституті пожежної безпеки імені [PERSON] Національного університету цивільного захисту України на посаді заступника начальника інституту з навчальної та наукової роботи та на підставі наказу ДСНС України від 30.03.2016 року № 159 виконує обовязки начальника інституту. У липні 2016 року відповідач по справі [PERSON], який на той період часу обіймав посаду доцента кафедри будівельних конструкцій Черкаського інституту пожежної безпеки імені [PERSON] НУЦЗ України, направив на адресу народного депутата України [PERSON] лист звернення, в якому зазначив, що: - «за останні півроку необґрунтовано та з перевищенням службових повноважень (без погодження з ректором НУЦЗ України) в.о. начальника інституту [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності двох начальників факультетів»; - «… піддалися психологічному тиску дипломники… На «замовлення» [PERSON] було поставлено трійки на комплексному державному іспиті.». - «був дискредитований інший доцент кафедри будівельних конструкцій… За вказівкою [PERSON] комісією … було зроблено все, щоб він не захистив дипломний проект.»; - «… людиною, яка відповідає в інституті за дотримання законів та розяснення норм юридичного законодавства [PERSON] постійно відбувається фальшування документів та перекручування фактів на замовлення [PERSON]М…»; - «16 червня 2016 року один з викладачів, який оголосив війну свавіллю корумпованого «царька» [PERSON] і через це постійно переслідувався ним та був постійним учасником (в якості підозрюваного) службових розслідувань як проти себе, так і проти своєї дружини, не витримав шаленого тиску керівництва та здійснив самогубство (застрелився у власному будинку)»; - «Така людина, як [PERSON] у розпал подій на Майдані у січні 2014 року, під тиском звільнення з роботи змушував порядних і чесних офіцерів, чергувати у Черкаській ОДА, захищаючи злочинну владу Тулуба і віддаючи незаконні, злочинні накази перебувати там разом з так званими «тітушками» і робити те, що люди не хотіли робити». Також [PERSON] своєю заявою від 17.09.2016 року, яка була адресована до Голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій [PERSON] відповідач розповсюдив наступну інформацію: - «прошу вгамувати у керівника інституту якості «сварливої баби-пліткарки». Вищезазначене звернення також було опубліковано в соціальній мережі Фейсбук, що підтверджується копією його особистої сторінки у зазначеній соціальній мережі. У зверненні [PERSON] до Народного депутата [PERSON] (копії були направлені до Президента України, Премєр-міністра України, Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України, директора Національного антикорупційного бюро України, голови Національного агентства з питань запобігання корупції, голови Комітету Верховної Ради України з питань запобігання та протидії корупції) серед іншого була поширена наступна неправдива інформація: - «…в серпні 2016 року за безпосередньою вказівкою в.о. начальника інституту [PERSON] було зібрано підписи за начебто «недовіру» начальнику факультету пожежної безпеки підполковнику служби цивільного захисту [PERSON] І.»; - «Інститут потребує відповідального очільника, а не «клептомана», який злочинним шляхом накопичує статки як надбавку до пенсії». З урахуванням заяви про збільшення позовних вимог позивач зазначив, що у зверненні [PERSON] до народного депутата [PERSON] (копії були направлені до Президента України, Премєр-міністра України, Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України, директора Національного антикорупційного бюро України, голови Національного агентства з питань запобігання корупції, голови Комітету Верховної Ради України з питань запобігання та протидії корупції) була розповсюджена інформація, що: - «доценту кафедри будівельних конструкцій [PERSON], який здобував другу вищу освіту за спеціальністю «Пожежна безпека» і керівником дипломного проекту якого є також [PERSON], на десятий день після захисту комісія оголосила оцінку «Незадовільно»; - «Відновившись на навчанні та перевівшись до Львівського державного університету безпеки життєдіяльності для проведення повторної державної атестації, у лютому 2017 року [PERSON] отримав оцінку відмінно за той же самий дипломний проект». На спростування зазначеної недостовірної інформації [PERSON] зазначив, що на підставі наказу Державної інспекції навчальних закладів України від 21.04.2017 № 01-13/8 у період з 25.04.2017 до 28.04.2017 була проведена позапланова вибіркова виїзна перевірка Черкаського інституту пожежної безпеки ім. Героїв Чорнобиля НУЦЗ України, за результатами якої встановлено, що оцінка «незадовільно» за захист дипломного проекту [PERSON] була оголошена 26 травня 2016 року, тобто у день захисту, що повністю відповідає вимогам Положення про організацію освітнього процесу в Національному університеті цивільного захисту України, що затверджене наказом НУЦЗ України від 19.06.2015 р. № 129. При розгляді дипломного проекту [PERSON] у Львівському університеті було доповнено та внесено ряд змін у дипломний проект, тобто під час захисту дипломного проекта [PERSON] в Черкаському інституті пожежної безпеки ім. Героїв Чорнобиля державна екзаменаційна комісія діяла обєктивно та неупереджено. Щодо викладеної у зверненні [PERSON] до Народного депутата [PERSON] інформації про начебто його незаконне звільнення з посади у звязку із закінчення строку дії контракту науково-педагогічного працівника, то Державна інспекція навчальних закладів України перевіркою встановила, що процедура звільнення з посади науково-педагогічного працівника [PERSON] проводилася з дотриманням вимог КЗпП України та діючого законодавства, терміни попереднього повідомлення про припинення дії контракту витримані, підстави обґрунтовані, а конкурс на заміщення посади проведено без порушень. Крім того, на підставі опитування представників органів студентського самоврядування інституту комісія Державної інспекції навчальних закладів України не виявила жодних фактів чи проявів хабарництва та посадових зловживань, про які заявляв [PERSON] у зверненні до народного депутата [PERSON] Просив суд визнати недостовірною інформацію відносно [PERSON], викладену [PERSON] у листі-зверненні до народного депутата України [PERSON] наступного змісту: - «за останні півроку необґрунтовано та з перевищенням службових повноважень (без погодження з ректором НУЦЗ України) в.о. начальника інституту [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності двох начальників факультетів»; - «… піддалися психологічному тиску дипломники… На «замовлення» [PERSON] було поставлено трійки на комплексному державному іспиті.». - «був дискредитований інший доцент кафедри будівельних конструкцій… За вказівкою [PERSON] комісією … було зроблено все, щоб він не захистив дипломний проект.»; - «… людиною, яка відповідає в інституті за дотримання законів та розяснення норм юридичного законодавства [PERSON] постійно відбувається фальшування документів та перекручування фактів на замовлення [PERSON]М…»; - «16 червня 2016 року один з викладачів, який оголосив війну свавіллю корумпованого «царька» [PERSON] і через це постійно переслідувався ним та був постійним учасником (в якості підозрюваного) службових розслідувань як проти себе, так і проти своєї дружини, не витримав шаленого тиску керівництва та здійснив самогубство (застрелився у власному будинку)»; - «Така людина, як [PERSON] у розпал подій на Майдані у січні 2014 року, під тиском звільнення з роботи змушував порядних і чесних офіцерів, чергувати у Черкаській ОДА, захищаючи злочинну владу Тулуба і віддаючи незаконні, злочинні накази перебувати там разом з так званими «тітушками» і робити те, що люди не хотіли робити.». Визнати недостовірною інформацію відносно [PERSON], викладену [PERSON] у заяві від 17.09.2016 року, адресованої до Голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій [PERSON], наступного змісту: - «прошу вгамувати у керівника інституту якості «сварливої баби-пліткарки». Визнати недостовірною інформацію відносно [PERSON], викладену [PERSON] у зверненні [PERSON] до народного депутата [PERSON] наступного змісту: - «…в серпні 2016 року за безпосередньою вказівкою в.о. начальника інституту [PERSON] було зібрано підписи за начебто «недовіру» начальнику факультету пожежної безпеки підполковнику служби цивільного захисту [PERSON] І.»; - «Інститут потребує відповідального очільника, а не «клептомана», який злочинним шляхом накопичує статки як надбавку до пенсії». Визнати недостовірною інформацію відносно [PERSON], викладену [PERSON] у зверненні від 17.03.2017 року до Державної інспекції навчальних закладів України. Зобовязати [PERSON] не пізніше наступного дня від набрання рішенням законної сили спростувати недостовірну інформацію шляхом направлення листів до народного депутата [PERSON], народного депутата [PERSON], Державної служби України з надзвичайних ситуацій, Державної інспекції навчальних закладів України зі спростуванням інформації. Вирішити питання про розподіл судових витрат. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його адвокат [PERSON] позовні вимоги з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог підтримали у повному обсязі. Суду додатково повідомили, що поширення [PERSON] недостовірної інформацію на адресу народних депутатів, голови Державної служби з надзвичайних ситуацій, Державної інспекції навчальних закладів, а також поширена на його особистій сторінці у соціальній мережі Фейсбук набули системного характеру. Ним поширюється інформація, яка є недостовірною, не стосується самого [PERSON], а може мати відношення до третіх осіб, які повноважень [PERSON] на представництво їх інтересів не надавали. Крім того, підтвердженням того факту, що поширена відповідачем інформація є недостовірною, можуть слугувати рішення судів, якими встановлені факти відсутності порушень з боку керівництва інституту під час звільнення працівників, висновки перевірок Державної інспекції навчальних закладів та ін. Відповідно факт поширення відповідачем недостовірної інформації завдає шкоди честі, гідності та діловій репутації позивача. Тому просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Відповідач [PERSON] та його представник в судовому засіданні проти задоволення позову заперечували у повному обсязі та просили відмовити в його задоволенні. Крім того, суду пояснили, що відповідач дійсно направляв різні звернення до різних посадових осіб та народних депутатів, у яких зазначав відомості, які позивач просив суд визнати недостовірними та зобовязати його їх спростувати. Натомість на його думку зазначені відомості мали характер оціночних понять та не мали характеру тверджень. Метою таких звернень було бажання ініціювання перевірок діяльності Інституту пожежної безпеки ім. Героїв Чорнобилю, оскільки на його думку в даному навчальному закладі мається безліч порушень, і зазначене було підтверджено під час проведення перевірок. Також зазначав, що поширена ним інформація не стосувалася самого [PERSON] безпосередньо, оскільки його прізвище там зазначалось виключно у порівняннях. А образливі, на думку позивача, слова та твердження, мали характер метафор, алегорій. У всіх зверненнях зазначені оціночні судження, тому він мав право на такі звернення. Просив суд у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Суд, заслухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], та [PERSON], встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини які регулюються нормами цивільного законодавства. На підставі ч. 1 ст. 270 ЦК України та відповідно до Конституції України фізична особа має право на життя, право на охорону здоров'я, право на безпечне для життя і здоров'я довкілля, право на свободу та особисту недоторканність, право на недоторканність особистого і сімейного життя, право на повагу до гідності та честі, право на таємницю листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції, право на недоторканність житла, право на вільний вибір місця проживання та на свободу пересування, право на свободу літературної, художньої, наукової і технічної творчості. Відповідно до ч. 3 ст. 277 ЦК України негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила не доведе протилежного. Частиною 4 ст.277 ЦК України передбачено, що спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Статтею 299 ЦК України, передбачено, що фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Частиною 2 ст.302 ЦК України, передбачено, що фізична особа, яка поширює інформацію, зобов'язана переконатися в її достовірності. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] направляв листи звернення на адресу народного депутата [PERSON], голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій [PERSON], народного депутата [PERSON], Президента України, Премєр міністра, Генерального прокурора, Міністру внутрішніх справ України, директору Національного антикорупційного бюро України, голові Національного агентства з питань запобігання корупції, голові комітету ВР з питань запобігання і протидії корупції, Державної інспекції навчальних закладів України. Зі змісту та характеру таких звернень суд вбачає, що вони мають конкретизований характер, та стосуються т.в.о. начальника Черкаського інституту пожежної безпеки ім. Героїв Чорнобиля НУЦЗ України [PERSON] Щодо тверджень відповідача та його представника про наявність алегорій та метафор при написанні зазначених заяв судом встановлено наступне. Алегорія - спосіб двопланового художнього зображення, що ґрунтується на приховуванні реальних осіб, явищ і предметів під конкретними художніми образами з відповідними асоціаціями, з характерними ознаками приховуваного. Алегоричні образи переважно є втіленням абстрактних понять, які завжди можна розкрити аналітично. Значення алегорії, на відміну від багатозначного символу, однозначне і відділене від образу; звязок між значенням і образом встановлюється за подібністю (наприклад, лев сила, влада чи царювання). Метафора - один із основних тропів поетичного мовлення. У метафорі певні слова та словосполучення розкривають сутність одних явищ та предметів через інші за схожістю чи контрастністю. Вона не може бути «скороченим» порівнянням, тому посідає синтаксичне місце, призначене для предиката. Це перехід інтуїтивного осяяння у сферу раціональних понять. Оціночне судження - за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема вживання гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Зі змісту самих звернень вбаачється, що відповідач по справі [PERSON], відображав у них інформацію, конкретизовану та таку, яка безпосередньо стосувалась [PERSON], як керівника навчального закладу та його колишнього (на момент написання звернень) керівника. Твердження відповідача та його представника про застосування метафор та алегорій під час написання заяв суд оцінює критично, оскільки із самих визначень зазначених понять вбачається, що вони можуть бути застосовані без посилання на реальних осіб. Натомість [PERSON] у своїх зверненнях зазначає конкретну особу [PERSON] Суд враховує, що [PERSON] під час розгляду справи не навів належних та допустимих доказів на підтвердження відповідності поширеної ним інформації реальним подіям та фактичним обставинам. Оскільки з ухвали Київського апеляційного адміністративного суду від 29.09.2016 року вбачається, що під час судового розгляду позовної заяви [PERSON] судами було встановлено факт наявності доказів, які вказують на порушення підполковником служби цивільного захисту Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, що у свою чергу є порушенням службової дисципліни. У звязку з чим [PERSON] було відмовлено у визнанні дій протиправними, визнання протиправними та скасування наказів. З висновку службового розслідування від 12.08.2016 року, проведеного відповідно до наказу ДСНС України від 18.07.2016 року № 345 2016 року № 345 Про проведення службового розслідування судом встановлено, що за наслідками проведеного службового розслідування комісією запропоновано інформацію, викладену у зверненні до народного депутата України [PERSON] від доцента кафедри будівельних конструкцій Черкаського інституту пожежної безпеки ім. Героїв Чорнобиля [PERSON], а також додатково отриману в ході проведення службового розслідування інформацію вважати такою, що частково підтвердилась. Виконуючому обовязки [PERSON] запропоновано вказати на низьку організацію та відсутність контролю за підпорядкованим особовим складом в працівниками та попередити про персональну відповідальність і застосування заходів дисциплінарного впливу у разі подальших випадків недотримання підлеглими вимог чинного законодавства; надати план усунення недоліків; за порушення встановлені комісією в ході проведення службового розслідування підготувати проект наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON]; забезпечити реєстрацію вхідних документів згідно з типовою інструкцією з діловодства; надати до ДСНС України через Департамент персоналу встановлений порядком копію висновку службового розслідування суїциду доцента кафедри психології діяльності в особливих умовах факультету цивільного захисту ЧІПБ ім. Героїв Чорнобиля [PERSON] З наведеного суд приходить до висновку, що під час проведення зазначеного службового розслідування були виявлені факти, які частково підтверджують інформацію [PERSON], проте зазначена інформація та виявлені порушення стосувалась не безпосередньо [PERSON], а підлеглих йому осіб. З [PERSON] Державної інспекції навчальних закладів України перевірки додержання субєктами господарювання, що налають послуги у сфері вищої освіти, вимог законодавства про вищу освіту № 01-13/8-03-06/1 від 28.04.2017 року, судом встановлено, що відповідно до Погодження Державної регуляторної служби України від 07.04.2017 року № 2283 на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на підставі обґрунтованого звернення фізичної особи про порушення субєктом господарювання її законних прав було детально вивчено, в межах повноважень, лист Національного антикорупційного бюро України до скарги [PERSON] та звернення [PERSON] від 17.03.2017 року до ДІНЗ України. Під час проведення перевірки комісією ДІНЗ було встановлено, що 24.05.2016 року на засіданні кафедри будівельних конструкцій не було проведено передзахист дипломного проекту [PERSON], не було ухвалено рішення про позитивну оцінку проекту та не було отримано рекомендацію до захисту дипломного проекту в екзаменаційній комісії. Крім того, відповідно до вимог чинних методичних рекомендацій щодо написання, оформлення та захисту магістерських робіт і дипломних проектів (робіт) на факультеті пожежної безпеки (затверджені Вченою радою факультету пожежної безпеки протокол від 20.03.2014 року № 8), оскільки рецензування дипломного проекту (роботи) здійснюється не пізніше ніж за місяць до захисту, що в даному випадку [PERSON] не було дотримано. Під час захисту дипломного проекту [PERSON] поставлена оцінка незадовільно у звязку з наявністю численних порушень, оцінка була оголошена відразу після захисту. Під час захисту дипломного проекту [PERSON] у Львівському державному університеті безпеки життєдіяльності на кафедрі наглядово-профілактичної діяльності було внесено та доповнено ряд змін в цей проект, зокрема: змінена тема дипломного проекту; виправлено зміст пояснювальної записки; в розділах 2 та 3 більш детально проведені експертизи протипожежного захисту запроектованого житлового будинку; графічний матеріал виконаний на листах формату А1 з дотриманням всіх вимог та норм (в попередньому дипломному проекті графічна частина відображена на листах формату А4 без рамок та штампів); було ретельніше проведено експертизу генерального плану, систем вентиляції та кондиціонування, систем внутрішнього та зовнішнього протипожежного водопостачання, евакуаційних шляхів та виходів, в ході чого виявлено більше порушень вимог і правил пожежної безпеки на даному обєкті; внесені зміни в список використаної літератури; в дипломному проекті Львівського університету додатково в розділі 5 проведений розрахунок збитків в результаті ймовірної пожежі без здійснення протипожежних заходів, розрахунок побічних збитків від пожежі, а також розрахований економічний ефект при впровадженні трьох варіантів протипожежних рішень; на дипломний проект зі зміненою темою у Львівському університеті зовнішню рецензію склав головний інспектор Личаківського РВ м. Львова ГУ ДСНС у Львівській області, а в дипломному проекті Черкаського інституту пожежної безпеки вказана рецензія завідувача кафедри проектування харчових виробництв та верстатів нового покоління Черкаського державного технологічного університету; у Львівському університеті попередній захист дипломного проекту проведений за 7 днів до основного захисту. Також в ході проведення перевірки Державною інспекцією навчальних закладів України не були встановлені факти отримання від студентів інституту коштів за переведення їх в курсанти, встановлено відсутність системи спонсорської допомоги з боку студентів, відсутність системи оплати заліків та іспитів та ін. Відповідно до ст. 68 Конституції України, кожен зобовязаний неухильно додержуватись Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обовязок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. На підставі ст. 32 Конституції України, кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сімї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Постановою Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи встановлено, що чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних обєктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихічної цінності, з честю повязується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обовязків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. Суд приходить до висновку, що поширена інформація [PERSON] відносно [PERSON] була недостовірною та такою, що ганьбить честь, гідність, ділову репутацію позивача по справі [PERSON], як керівника Черкаського інституту пожежної безпеки ім. Героїв Чорнобиля. Зазначені висновки узгоджуються з поясненнями свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], та [PERSON], які були допитані під час розгляду справи, жоден з яких не підтвердив достовірність інформації, викладеної [PERSON] у його зверненнях. Також суд враховує позицію ЄСПЛ, висловлену ним у справі за скаргою Егіля Ейнарссона, що стосувалася інформації, поширеної завдяки посту в Instagram, за наслідками розгляду якої Суд віднайшов порушення статті 8 Європейської конвенції з прав людини (право на повагу до приватного життя). Зі змісту рішення вбачається, що перед Судом постало завдання визначити, чи є підпис фотографії в Instagram твердженням про факти, а чи оціночним судженням. Суд зауважує, що слово «ґвалтівник» є обєктивним твердженням, оскільки факт зґвалтування може бути доведено. Це, звичайно, не виключає можливості, що обєктивне твердження, залежно від змісту, може бути розпізнане як оціночне судження, проте контекстуальні елементи, що наштовхують на подібні висновки, повинні бути переконливими, особливо, коли мова йде про слово «ґвалтівник». ЄСПЛ вказує, що національні суди не врахували наявність причинно-наслідкового звязку між кримінальним провадженням щодо зґвалтування та постом, який зявився лише тиждень після зняття звинувачень. Суд підкреслив, що навіть публічні персони, які самі почали «гарячу» дискусію щодо себе, не повинні терпіти звинувачень у насильницьких злочинних діях без наявного на те фактичного підґрунтя. Звідси, визнав порушення статті 8 Конвенції. Зважаючи на вище викладене, Суд дійшов висновку, що національні суди не змогли досягти необхідного справедливого балансу між конкуруючими правами пана Ейнарссона на повагу до його приватного життя (стаття 8) та Х на свободу вираження поглядів (стаття 10). Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму ВСУ № 1 від 27.02.2009 року Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, права на недоторканість ділової репутації, належить позивачеві. Разом із тим, особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. За таких обставин, суд вважає що позовні вимоги підлягають до задоволення в повному обсязі.

Outcome: approved