Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-20 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідача про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири. Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є власником квартири [ADDRESS] ). 18.05.2017 року відповідач, який проживає в квартирі [ADDRESS] (далі - 65) та яка розташована поверхом вище, ніж квартира [ADDRESS] здійснив залиття квартири позивача. Згідно акту комісії ЖЕД-505 № 288 від 22.05.2017 року залиття квартири позивача сталося у зв`язку з монтажем запірної арматури шарового крану при встановленні приладу обліку гарячого водопостачання, а саме внаслідок видимого укорочення ним різьбового з`єднання на трубопроводі відгалуження від стояка гарячого водопостачання мешканцем квартири [ADDRESS] , внаслідок чого сталося залиття квартири [ADDRESS] . Для розрахунку завданої відповідачем шкоди, позивач звернувся до ФОП [PERSON] . Згідно складеного звіту про розмір матеріального збитку № 34/17 від 20.06.2017 року вартість ремонтних робіт внаслідок залиття квартири склала 23 080 грн. На даний час відповідачем завдана шкода не відшкодована. Враховуючи викладене, просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду, заподіяну відповідачем в загальному розмірі 25 536,80 грн., яка складається з вищевказаної вартості необхідних ремонтних робіт, 1 600 грн. витрат, понесених позивачем на проведення дослідження, 16 грн. витрат, пов`язаних з направленням поштового повідомлення відповідачу про проведення дослідження та 840,80 грн. судового збору. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач в судовому засіданні проти позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні в повному обсязі, посилаючись на те, що причиною залиття є руйнування труби відгалуження системи внутрішньобудинкового гарячого водопостачання, яка проходить в коробі приміщення санвузла, що підтверджується висновком експертного будівельно-технічного дослідження №ED-17047-1-754.17 від 23.06.2017. Вважає складений комісією ЖЕД акт про залиття неправомірним. Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Дана квартира розташована на шостому поверсі даного будинку. Відповідачу на праві власності належить квартира [ADDRESS] . Згідно з актом комісії акту комісії ЖЕД-505 № 288 від 22.05.2017 року 18.05.2017 в будинку [ADDRESS] на системі гарячого водопостачання у квартирі [ADDRESS] трапилось заоиття, внаслідок чого пошкоджено оздоблення квартири. Причиною залиття визначено порушення монтажу запірної арматури шарового крану при встановленні приладу обліку гарячого водопостачання, а саме внаслідок видиме укорочення ним різьбового з`єднання на трубопроводі відгалуження від стояка гарячого водопостачання. Роботи виконано самовільно, без узгодження з ЖЕД-505 мешканцями квартири [ADDRESS] . Згідно звіту про розмір матеріального збитку № 34/17 від 20.06.2017 року складеного ФОП [PERSON] вартість ремонтних робіт, необхідних для відновлення квартири, що належить позивачу, становить склала 23 080 грн. Відповідно до положень статті 151 ЖК України, громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. Згідно до вимог статті 190 ЖК України, підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об`єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов`язані відшкодувати заподіяну шкоду. Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини (частини перша та друга статті 1166 ЦК України). Отже, за загальним правилом законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини заподіювача шкоди; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог статті 1166 ЦК України покладено на відповідача (такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 23 січня 2018 року у справі № 753/7281/15). Посилання відповідача на недоліки в оформленні Акта про залиття від 22.05.2018 року суд вважає недостатніми для визнання цього письмового доказу недопустимим,. Недоліки вказаного Акту самі по собі не є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. Відповідачем надано суду Висновок експертного будівельно-технічного дослідження №ED-17047-1-754.17 від 23.06.2017, згідно якого причиною залиття є руйнування труби відгалуження системи внутрішньобудинкового гарячого водопостачання, яка проходить в коробі приміщення санвузла в квартирі, що належить відповідачу. Судом встановлено, що обидві ймовірні причини залиття визначені у Акті ЖЕД та висновку експерта виникли внаслідок неналежного утримання квартири [ADDRESS] , що належить відповідачу [PERSON] , оскільки прилад обліку та труби гарячого водопостачання в місці виникнення аварійної ситуації, наслідком якої є залиття квартири позивача, знаходяться в приміщенні квартири відповідача і лише він має безперешкодний доступ до цієї частини системи гарячого водопостачання будинку. Доказів того, що шкоду майну позивача завдано не з його вини відповідачем не надано. Надання доказів щодо іншої причини залиття не виключає вини відповідача у завданні шкоди з огляду на місце прориву труби. Отже є підстави для задоволення позовних вимог та відшкодування за рахунок відповідача на користь позивача майнової шкоди та судових витрат. Згідно зі статтею 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Частиною третьою статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 23 080 грн, завданої внаслідок залиття квартири, підлягають задоволенню. Крім того суд вважає правильним покласти на відповідача витрати у розмірі 1 600 грн, сплачених позивачем за проведення експертного дослідження та 16 грн, сплачених позивачем за направлення поштового повідомлення відповідачу про проведення дослідження збитків. Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судовий збір в сумі 840,80 грн.

Outcome: approved