Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-20 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідача про відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 84 470, 51 грн., моральної шкоди в розмірі 50 000 грн., витрат за проведення експертної оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт в розмірі 1 300 грн. та витрат за телеграму-запрошення на експертну оцінку в сумі 55, 99 грн., посилаючись на те, що з вини відповідача сталося залиття квартири, належної йому на праві власності. Внаслідок залиття, квартира потребує термінового ремонту, оскільки мешкати в ній неможливо, стоїть запах сирості, від вологи піднявся паркет, на стінах з'явився грибок. Відповідач в добровільному порядку відмовився відшкодувати шкоду, розмір якої визначений звітом визначення розміру матеріальних збитків №57/15 від 25.05.2015 р. Моральну шкоду позивач обґрунтовує тим, що його родині заподіяно сильне емоційне потрясіння, переживання щодо пошкодженого майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичайного способу життя. У судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі, посилаючись на викладене в позові. Відповідач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги визнали частково. Не заперечували факт залиття, однак вважають, що розмір матеріальної шкоди є необґрунтованим, а дійсна вартість матеріального збитку підтверджується Висновком за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи. Щодо вимог позову про відшкодування моральної шкоди заперечували в повному обсязі у зв'язку з їх необґрунтованістю та недоведеністю. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку щодо часткового задоволення позову з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено наступне. Відповідно до договору купівлі-продажу від 05.04.2001 р. позивачу на праві власності належить кв.54, розташована по [ADDRESS]. 03.05.2015 р. відбулося залиття кв.54, розташованої по [ADDRESS], що підтверджується Актом обстеження квартири від 06.05.2015 р., складеним працівниками ЖБК «Хімік-22» та визнається стороною відповідача. У відповідності до вказаного Акту, причиною залиття є прорив трубопроводу холодної води в [ADDRESS]. Згідно з договором купівлі-продажу від 01.06.2015 р. [ADDRESS] належить на праві власності відповідачу по справі. Оскільки квартира належить відповідачам на праві власності, тому відповідно до ст. 319 ЦК України на свій розсуд власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном, має право вчиняти щодо свого майна будь - які дії, що не суперечать закону. Відповідно до ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно - технічних вимог і правил експлуатації будинку. Згідно з п. 5 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинкових територій, що затверджені Постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08 жовтня 1992 року встановлено, власник квартири повинен своєчасно повідомляти власника будинку про виявлені несправності, які порушують нормальну експлуатацію цього будинку та зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, а при появі несправностей - вживати заходів до усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Відповідно до ст.ст. 319, 322 ЦК України, власність зобов'язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить. Крім того, ст. 323 ЦК України передбачено, що ризик випадкового пошкодження майна (псування) несе його власник. Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності до ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Позич на підтвердження вимог про відшкодування матеріальної шкоди надав суду Звіт №57/15 від 25.05.2015 р., складений ФОП [PERSON], однак з вказаного звіту не вбачається формули проведення визначення матеріального збитку, не зазначено як проводилось дослідження, що експертом встановлено та на підставі чого. З урахуванням зазначеного, суд не приймає вказаний Звіт як належний та допустимий доказ розміру матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири позивача, у зв'язку з чим, приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог щодо стягнення з відповідача витрат на проведення вказаної експертної оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт в розмірі 1 300 грн. та витрат за телеграму-запрошення на експертну оцінку в сумі 55, 99 грн. В той же час, рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 30.06.2016 р. відмовлено в задоволені позову [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, спричиненої залиттям квартири кв.54, розташованої по [ADDRESS], яке сталось 03.05.2015 р., у зв'язку з тим, що [PERSON] не є належним відповідачем у справі. В процесі розгляду вказаної справи, судом призначалась судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої було доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. У відповідності до Висновку за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи Київського науково-дослідному інституту судових експертиз №18297/15-43 від 02.06.2016 р., розмір матеріального збитку, спричиненого власнику кв.54, розташованої по [ADDRESS] внаслідок залиття складає 47 236 грн. Як вбачається з вказаного Висновку, під час проведення дослідження було враховано Акт обстеження квартири від 06.05.2015 р., ступень фізичного зносу оздоблюваних покриттів від життєдіяльності мешканців квартири. Стороною позивача не оскаржено вказаний висновок, не заявлено клопотань про призначення повторної будівельно-технічної експертизи. З огляду на вказане, суд при визначенні розміру матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, враховує Висновок за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи Київського науково-дослідному інституту судових експертиз №18297/15-43 від 02.06.2016 р. Доводи про спричинення моральної шкоди позивач пов'язує з тим, що в наслідок залиття, належної йому квартири, його родині заподіяно сильне емоційне потрясіння, переживання щодо пошкодженого майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичайного способу життя. При вирішенні питання про відшкодування моральної шкоди, яку позивач оцінює у сукупності 50 000 грн., суд враховує вище викладене, ступінь вини та,

Outcome: partial