Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-10 00:00:00

позивач звернувся з позовом, в якому просить: - визнати проведення електронних торгів від 03 квітня 2016 року з реалізації нерухомого майна, а саме: 1/2 частини квартири [ADDRESS] в системі «СЕТАМ» - недійними; - визнати протокол № 154476 проведення електронних торгів від 03 квітня 2016 року з реалізації нерухомого майна, а саме: 1/2 частини квартири [ADDRESS] в системі «СЕТАМ» - недійсним; - визнати Акт про проведенні електронні торги від 09 серпня 2016 року складений старшим державним виконавцем Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Дніпропетровській області [PERSON] про реалізацію 1/2 частини квартири [ADDRESS] - недійсним; - визнати проведення електронних торгів від 29 березня 2017 року з реалізації арештованого майна, а саме: 1/2 частини квартири [ADDRESS] в системі «СЕТАМ» - недійсними; - визнати протокол № 246237 проведення електронних торгів від 29 березня 2017 року з реалізації нерухомого майна, а саме: 1А частини квартири [ADDRESS] в системі «СЕТАМ» - недійсним; - визнати Акт про проведенні електронні торги від 04 квітня 2017 року, складений заступником начальника Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Дніпропетровській області [PERSON] про реалізацію 1/2 частини квартири [ADDRESS] - недійсним. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 23 січня 2017 року вона дізналась, що 03 квітня 2016 року відбулись електронні торги по реалізації 1/2 частини квартири - нерухомого майна, яке належить на праві спільної часткової власності її чоловікові - [PERSON], а саме квартири [ADDRESS]. За результатами торгів переможцем виявився Учасник № 3 Товариство з обмеженою відповідальністю «Сервісопторг», яке придбало вищезазначену частку квартири за 293513 грн. В подальшому, в ході судового засідання в апеляційному суді Дніпропетровської області, яке відбулось 18 травня 2017 року позивач від представника ТОВ «Сервісопторг» дізналася, що ТОВ «Сервісопторг» придбана з електронних торгів і інша 1/2 частка квартири [ADDRESS], яка належить позивачу. Ознайомившись 23 травня 2017 року з матеріалами виконавчого провадження позивач дізналася, що 29 березня 2017 року відбулись електронні торги по реалізації 1/2 частини квартири, нерухомого майна, яке належить на праві спільної часткової власності позивачу, а саме - квартири [ADDRESS]. За результатами торгів переможцем виявився Учасник № 2 Товариство з обмеженою відповідальністю «Сервісопторг», який придбав вищезазначену частку квартири за 446000 грн. Вказує, що проведені торги порушують її права, як власника 1/2 частки квартири та як зацікавленої особи у випадку продажу 1/2 частки квартири, належної [PERSON] Зазначає, що торги є незаконними, оскільки до неї, як до співвласника іншої 1/2 частини квартири ніхто з Кредиторів з пропозицією викупити частку майна, належну її чоловікові не звертався, жодних експертиз щодо можливості виділення в натурі частки - не проводилось і реалізація з електронних торгів 1/2 частини квартири, без попереднього вирішення питання щодо можливості виділення в натурі майна, належного особі на праві спільної часткової власності суперечить вимогам ст.ст.177, 179, 181, 182, 186, 188, 190,191, 366 ЦК України. Крім того, реалізація 1/2 частки невиділеного майна в натурі третій особі без отримання згоди позивача порушує її право в частині порядку володіння та користування майном. Також при продажу майна порушено Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», оскільки предметом застави за кредитним договором з ПАТ «Мегабанк» є вся квартира в цілому. Кредитний договір оформлений в іноземній валюті і в порушення вимог Закону, державний виконавець не отримав письмову згоду на продаж 1/2 частини квартири від позивача. З матеріалів виконавчого провадження вбачається, що результати оцінки надіслані позивачу за адресою: м. Новомосковськ, вул. Горького, 8/7. З незрозумілих причин для позивача, пошта не вручила останній конверт із вкладенням та, як зазначено на конверті, останній повернуто відправнику за спливом терміну зберігання. В адресу реєстрації позивача: м. Новомосковськ, вул. Українська, 7/53 доказів направлення звіту в матеріалах виконавчого провадження позивач не знайшов. Зазначені обставини в сукупності вплинули на результат прилюдних торгів і зміст самого правочину, оскільки майно було реалізовано без належного повідомлення про це боржника, зокрема, наслідком чого було позбавлення Позивача права на оскарження стартової ціни реалізації майна, а тому прилюдні торги необхідно визнати недійсними В судовому засіданні представник позивача вимоги позовної заяви підтримав у повному обсязі, надав пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві. Просив позовні вимоги задовольнити. Вказав на те, що реалізація майна по частинам, без залучення іншого співвласника значно вплинула на ціну майна, а отже порушує і права стягувача. Відповідач-1 в судовому засіданні 25 жовтня 2017 року позов визнав та просив його задовольнити, вказуючи на правомірність вимог позивача. В судове засідання 27 листопада 2017 року та 08 грудня 2017 року не з`явився, причин неявки не повідомив, що у відповідності до ст.169 ЦПК України не є перешкодою для розгляду справи. Представник відповідача-2 проти задоволення позову в судовому засіданні заперечив посилаючись на те, що позов є безпідставним і таким що не підлягає задоволенню. Зазначив, що згода іншого співвласника на реалізацію нерухомого майна в примусовому порядку не необхідна, Також матеріали виконавчого провадження спростовують позицію позивача щодо не повідомлення позивача про оцінку майна, оскільки висновки оцінки направлені замовленою кореспонденцією по двом адресам, які були відомі державному виконавцю. Відповідач-3 у відповідності до письмових заперечень, отриманих судом за допомогою засобів поштового зв`язку, просив розглянути справу у відсутність представника. Заперечив проти позову в повному обсязі. Вказав, що ДП «СЕТАМ» проведено торги з реалізації арештованого майна 1/2 частини житлової 4-х кімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] за номером лота № 134072. Торги проведені 03 квітня 2016 року. За наслідками проведення торгів складено протокол № 154476, відповідно до якого переможцем став учасник № 3, який запропонував за майно найвищу ціну, а саме: 293513,00 грн. Торги за лотом № 134072 проводились відповідно до Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.12.2015 № 2710/5. Вказує, що частка у праві спільної часткової власності є повноцінним обєктом цивільних правовідносин, її оборот не заборонено та не обмежено законодавством. Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності житловий будинок, об'єкт житлової нерухомості, що знаходиться в [ADDRESS] поділений на дві самостійні частки у розмірі 1/2, які вважаються нерухомим майном. Право власності на вказані частки належним чином зареєстровані, мають власні правовстановлюючі документи та можуть вільно відчужуватися їх власниками. Окрім того, права позивача внаслідок проведення електродних торгів за лотом № 134072 порушені не були, оскільки вона не була власником реалізованої частки квартири і реалізація 1/2 частини квартири в межах виконавчого провадження, не є порушенням законодавства і не може бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Також, ДП «СЕТАМ» проведено торги з реалізації арештованого майна - 1/2 частина житлової 4-х кімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] за номером лота № 202914. Торги проведені 29 березня 2017 року. За наслідками торгів складено протокол № 246237 , відповідно до якого переможцем став учасник № 2, який запропонував за майно найвищу ціну, а саме: 446\~000,00 грн. Торги за лотом № 202914 проводились відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5. Майно 1/2 частина житлової 4 кімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] передано на реалізацію в межах процедури виконавчого провадження № 48208780 відкритого з виконання виконавчого листа № 640/7390/15ц, виданого 15 травня 2015 року Київським районним судом м. Харкова про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Мегабанк» заборгованості за договором поруки. Разом з цим, до заявки державного виконавця на реалізацію арештованого майна додано копію повідомлення про визначення вартості арештованого майна від 07 лютого 2017 року № в13/775, яке направлялось [PERSON] за двома адресами: 51200, Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Горького, 8/7; 51200, Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Українська, 7/53. Крім того, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Зазначив, що жодних доказів на підтвердження доводів позивача про визнання електронних торгів недійсними останньою до позовної заяви не надано. Також, позивач не обґрунтувала, не довела, як описані нею порушення вплинули на результат торгів та як це порушило її права. Представник відповідача-4 в судовому засіданні заперечив проти задоволення позову. Вказав на те, що з позовної заяви не вбачається жодних порушень вимог Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів з боку ДП «Сетам» в ході реалізації арештованого нерухомого майна боржника [PERSON], які б вплинули на результати проведення цих торгів. Вказав, що до переліку майна боржника, на яке може бути звернено стягнення шляхом його продажу з прилюдних торгів, відноситься і частка у нерухомому майні боржника, визначена у встановленому законом порядку, як окремий самостійний обєкт власності і це відповідає вимогам ст.ст. 190, 366 ЦК України. Оскільки у [PERSON] відсутнє інше майно чи кошти для задоволення вимог стягувача, крім 1/2 частини квартири, право власності на яку зареєстровано за нею у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно продаж вказаної частки боржника у праві спільної часткової власності з прилюдних електронних торгів є цілком правомірним і був проведений ДП «Сетам» з додержанням вимог законодавства. Зазначив, що з огляду на дійсні обставини справи 1/2 частина квартири, яка належала [PERSON] вже була реалізована на електронних торгах, де переможцем, є ТОВ «Сервісопторг». Інша 1/2 частина квартири, власником якої був позивач також реалізована на електронних торгах, де переможцем також є ТОВ «Сервісопторг», який у подальшому має намір зареєструвати дану квартиру у цілому за собою, а тому з огляду на це позивач втрачає право власності, володіння та користування даною квартири. У звязку із цим, немає необхідності вирішувати будь-які питання щодо порядку користування співвласниками майном. Вказує, що оскільки Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» прямо та виключно передбачає мораторій на майно осіб, які набули громадянство України без буд-яких винятків, то відповідно його дія не може бути поширена на позивача, яка не є громадянкою України, а є громадянкою [PERSON] Федерації та перебуває на території на підставі посвідки на постійне проживання. Представник третьої особи в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні позову. Вказав, що в 2006 році відбувся поділ квартири за адресою: Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Горького, 8/7, за яким [PERSON] в судовому порядку виділено 1/2 частину квартири та визнано за нею право власності. Інша 1/2 частина квартири залишилися за [PERSON] В подальшому відбулася реєстрація права власності поділеного майна, в звязку з чим кожна частина нерухомого майна стала самостійним обєктом цивільних прав. Оскільки державною виконавчою службою під час здійснення виконавчого провадження, стягувачем по якому виступає ПАТ «Мегабанк» не виявлено ліквідного майна окрім 1/2 частини вищезазначеної квартири, вирішено звернути стягнення на заставне майно для погашення заборгованості відповідача-1 перед ПАТ «Мегабанк» за рахунок реалізації нерухомого обєкта, який належав заставодавцю - [PERSON] Вказує, що виходячи зі змісту статті 366 ЦК України очевидно, що продаж житлового приміщення без виділення частки в натурі в передбачених законом випадках можливий та може бути використаний для погашення заборгованості перед кредитором. Заслухавши думку учасників судового засідання, з'ясувавши дійсні обставини справи, перевіривши та оцінивши надані сторонами докази суд приходить до наступних висновків. Відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи; докази є належними та допустимими (ст.ст. 57-59 ЦПК України). З матеріалів справи вбачається, що позивачу та [PERSON] на праві спільної часткової власності належать по 1/2 частині квартири [ADDRESS], при цьому 1/2 частки в праві спільної часткової власності належить [PERSON] та 1/2 частка [PERSON] на підставі рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області БН від 01 лютого 2006 року. 10 серпня 2007 року на підставі договору іпотеки Приватним нотаріусом [PERSON] накладено заборону відчуження вказаного майна на підставі договору іпотеки № 91-03ПВ/2007-з, іпотекодержателем вказано ВАТ «МЕГАБАНК» /а.с.9/. У відповідності до ч.3 ст.61 ЦПК України, обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Як встановлено рішенням апеляційного суду Дніпропетровської області у справі № 183/2587/16-ц від 18 травня 2017 року, позивачу та [PERSON] на праві спільної часткової власності належать по 1/2 частині квартири [ADDRESS] /а.с.7-8/. 10 серпня 2007 року на підставі договору іпотеки Приватним нотаріусом [PERSON] накладено заборону відчуження вказаного майна на підставі договору іпотеки № 91-03ПВ/2007-з, іпотекодержателем виступає ПАТ «Мегабанк». Як вбачається з протоколу про проведення електронних торгів та досліджених судом матеріалів виконавчого провадження ВП № 48505481, 15 травня 2015 року Київським районним судом м. Харків видано виконавчий лист № 640/7390/15ц, за яким присуджено до стягнення з [PERSON], заборгованість на користь ПАТ «Мегабанк» у розмірі 1125731,74 грн. На виконання виконавчого листа відкрито виконавче провадження, передане в провадження Старшого державного виконавця Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Дніпропетровській області [PERSON] В межах виконавчого провадження по примусовому виконанню виконавчого листа описано та арештовано нерухоме майно боржника, а саме : 1/2 частина житлової 4-х кімнатної квартири № 7, яка складається з: № 1 коридор - 16,3 кв.м., № 2 кухня - 8,6 кв.м., № 3 кімната - 16,5 кв.м., № 4 санвузол - 10,4 кв.м., № 5 кімната - 12,7 кв.м., № 6 кімната - 17,4 кв.м., № 7 комора - 1,7 кв.м., № 8 кімната - 29,6 кв.м. № 9 комора - 1,8 кв.м., № І балкон-0,9 кв., № II лоджія - 3,1 кв.м.. Загальна площа 119,1 кв.м. житлова площа - 76,2 кв.м. в будинку № 8 по вул. Горького в м. Новомосковськ, Дніпропетровська область. 11 серпня 2015 року [PERSON] до начальника ДВС Новомосковського МРУЮ подано заяву, у відповідності до якої останній за вимогою державного виконавця надав свою згоду на примусову реалізацію житлової квартири [ADDRESS], іпотекодержателем якої є ПАТ «МЕГАБАНК». Вказав на свою обізнаність про норми Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті». 11 березня 2016 року на адресу директора Дніпропетровської філії ДП «СЕТАМ» МУЮ Начальником ВДВС Новомосковського МРУЮ подано заявку на публікацію в [PERSON] відомостей про продаж 1/2 частини житлової 4-кімнатної квартири № 7, розташованої за адресою: вул. Горького, будинок 8 в місті Новомосковську Дніпропетровської області. При цьому, в графі 10 заявки «Встановлені обмеження» вказано про перебування майна в іпотеці ПАТ «МегаБанк». В графі 11 «Відомості про іпотеку» вказано «ні». В період з 01 квітня 2016 року по 03 квітня 2016 року ДП «СЕТАМ» МЮУ проводились електронні торги по лоту з реєстраційним номером 134072, найменування майна: 1/2 частина житлової 4-х кімнатної квартири № 7, розташованої за адресою: вул. Горького, будинок 8 в місті Новомосковську Дніпропетровської області. За результатами торгів переможцем став учасник під номером 3 ТОВ «Сервісопторг», який запропонував найвищу цінову пропозицію 293513,00 грн., про що 03 квітня 2016 року о 23 год. 51 хв. 05 сек. сформовано протокол № 154476 проведення електронних торгів. 04 квітня 2016 року Директором департаменту електронних торгів ДП «СЕТАМ» МЮУ на адресу ВДВС Новомосковського МРУЮ направлено протокол проведення електронних торгів від 03 квітня 2016 року, отриманий відповідачем-1 15 квітня 2016 року. 13 квітня 2016 року ТОВ «Сервісопторг» на рахунок ВДВС Новомосковського МРУЮ внесено грошові коти в розмірі 278837,35 грн. в якості коштів за придбання на СЕТАМ прот. № 1354476 від 03 квітня 2016 року лоту № 134072. 03 червня 2016 року старшим державним виконавцем Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Дніпропетровській області [PERSON] винесено постанову про звільнення майна боржника з-під арешту. 09 серпня 2016 року старшим державним виконавцем Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Дніпропетровській області [PERSON] складено Акт про проведені електронні торги, копію якого направлено позивачу. Крім того, з матеріалів виконавчого провадження ВП № 48208780 вбачається, що 21 липня 2015 року відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа Київського районного суду м. Харкова, за яким присуджено до стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Мегабанк» заборгованість за договором поруки № 91-03ПВ/2007 від 20 серпня 2007 року, яка станом на 01 грудня 2014 року становить 34014,37 доларів США, що еквівалентно 512134,40 грн. та 611529,34 грн. В процесі виконання державним виконавцем 05 жовтня 2015 року складено акт опису та арешту майна - 1/2 частина житлової 4-х кімнатної квартири № 7, розташованої за адресою: вул. Горького, будинок 8 в місті Новомосковську Дніпропетровської області та 05 жовтня 2015 року постановою призначено експерта, субєкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні. 07 лютого 2017 року ВДВС отримано висновки субєкта оціночної діяльності про вартість об`єкта оцінки, яка становить 446000,00 грн. та 07 лютого 2017 року за вихідним номером В13/775 листом державного виконавця сторін виконавчого провадження повідомлено про визначення вартості арештованого майна. Лист держаного виконавця, направлений [PERSON] за адресами: Дніпропетровська область, м. Новомосковськ вул. Українська, 7/53 та Горького 8/7 повернуто відділу з відміткою пошти за закінченням терміну зберігання. В лютого 2017 року за В13/1159 на адресу директора Дніпропетровської філії ДП «СЕТАМ» Начальником ВДВС Новомосковського МРУЮ подано заявку на реалізацію в СЕТАМ-житлова нерухомість 1/2 частини житлової 4-кімнатної квартири № 7, розташованої за адресою: вул. Горького, будинок 8 в місті Новомосковську Дніпропетровської області. При цьому, в графі «відомості про чинні обтяження» вказано про наявність заборони на нерухоме майно на підставі договору іпотеки та про перебування майна в іпотеці ПАТ «МегаБанк». В графі заявки «Реалізація відповідно до ЗУ «Про іпотеку». 29 березня 2017 року в період з 09:00 год. по 18:00 год. ДП «СЕТАМ» МЮУ проводились електронні торги по лоту з реєстраційним номером 202914, найменування майна: 1/2 частина житлової 4-х кімнатної квартири № 7, розташованої за адресою: вул. Горького, будинок 8 в місті Новомосковську Дніпропетровської області. За результатами торгів переможцем став учасник під номером 2, який запропонував найвищу цінову пропозицію 446000,00 грн., про що 29 березня 2017 року о 22 год. 00 хв. 04 сек. сформовано протокол № 246237 проведення електронних торгів /а.с.18/. 04 квітня 2017 року старшим Заступником начальника Новомосковського міськрайонного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Дніпропетровській області [PERSON] складено Акт про проведені електронні торги від 04 квітня 2017 року /а.с.19/. Розглядаючи вимоги цивільного позову, суд виходить з наступного. Щодо вимог в частині визнання проведення електронних торгів від 03 квітня 2016 року, протоколу № 154476 проведення електронних торгів від 03 квітня 2016 року, Акту про проведенні електронні торги від 09 серпня 2016 року недійсними суд виходить з того, що Закон України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року № 1404-VIII набрав чинності 05 жовтня 2016 року (ч.1 Розділу ХІІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону). В період до 04 жовтня 2016 року до правовідносин, пов`язаних із процедурою виконавчого провадження підлягали застосуванню норми Закону України «Про виконавче провадження» № 606-XIV від 21 квітня 1999 року. Таким чином, умови та порядок виконання рішень судів і інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку на час вчинення виконавчих дій до 05 жовтня 2016 року, визначав Закон від 21 квітня 1999 року № 606-ХІV та Інструкція з організації примусового виконання рішень, затверджена наказом Міністерства юстиції України від 02 квітня 2012 року № 512/5. Цим Законом визначено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов'язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження (ст.ст. 1, 2, 5, 7, 10, 11, 111, 85 Закону). Аналіз положень Закону № 606-ХІV та інструкції № 512/5 свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна, як його продаж на прилюдних торгах, і відсилають до інших нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України та Міністерства юстиції України, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна (ст. 62 Закону № 606-ХІV та пп. 4.5 Інструкції № 512/5). Так, у відповідності до ст.ст. 62, 63 Закону України «Про виконавче провадження» від 21 квітня 1999 № 606-XIV в редакції, чинній на час проведення електронних торгів, реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Звернення стягнення на будинок, квартиру, земельну ділянку, інше нерухоме майно фізичної особи проводиться у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна. При цьому в першу чергу звертається стягнення на окрему від будинку земельну ділянку, інше приміщення, що належать боржнику. В останню чергу звертається стягнення на житловий будинок чи квартиру, в якому фактично проживає боржник. 22 грудня 2015 року Наказом Міністерства Юстиції України «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» № 2710/5, який був чинним на час проведення торгів, відповідно до статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» та розпорядження Кабінету Міністрів України від 11 березня 2015 року № 212-р «Деякі питання реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» затверджено Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів (надалі Порядок № 2710/5). У відповідності до наведеного в Порядку № 2710/5 визначення терміну електронні торги, означена процедура є продажем майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. При цьому - арештованим майном є рухоме або нерухоме майно боржника (крім земельних ділянок та майна, вилученого з обігу згідно із законом або обмежено оборотоздатного, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»), на яке звернено стягнення і яке підлягає примусовій реалізації. Інші терміни у цьому Порядку вживаються у значеннях, наведених у Законах України «Про виконавче провадження» та «Про електронний цифровий підпис». Пунктом 1 розділу ІІ Порядку № 2710/5 встановлено, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 58 Закону України «Про виконавче провадження». П.3 розділу ІІ Порядку № 2710/5 визначено, що Державний виконавець у строк не пізніше п'яти робочих днів після закінчення десятиденного строку для подання заперечень сторін виконавчого провадження проти визначення вартості (оцінки) майна у разі відсутності таких заперечень готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу, і направляє його начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі до Системи для проведення реалізації майна разом із переліком документів (в електронній або паперовий формі), визначеним даним пунктом. У разі проведення рецензування звіту про оцінку майна зазначені документи готуються та направляються (передаються) не пізніше трьох робочих днів з дня закінчення десятиденного строку для оскарження у судовому порядку сторонами виконавчого провадження оцінки, визначеної за результатами рецензування такого звіту. Не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв'язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов'язані зі зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано. Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який не повинен перевищувати трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 3 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відповідного органу державної виконавчої служби. Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби, який передав майно на реалізацію, про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. П.3 розділу ІІІ Порядку № 2710/5 передбачає, що Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на другий робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, що підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з Єдиним державним реєстром виконавчих проваджень тощо). Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему. П.п.1, 2 розділу VІІІ Порядку № 2710/5 встановлюють, що після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом у день закінчення таких електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня. До протоколу вноситься така інформація: дата і час початку та завершення електронних торгів; реєстраційний номер лота; назва лота; стартова ціна та ціна продажу лота, цінові пропозиції учасників, особливі ставки купівлі лота учасників, якщо вони мали місце; сума сплаченого гарантійного внеску, якщо його сплата вимагалася умовами торгів; розмір винагороди Організатору, яку повинен сплатити переможець електронних торгів, та реквізити рахунку для її сплати; відомості про переможця електронних торгів (унікальний реєстраційний номер учасника); дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби, на який необхідно перерахувати кошти за придбане майно. Система у день проведення електронних торгів або не пізніше наступного робочого дня розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця. У протоколі зазначаються прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує його особу, місце проживання та номер контактного телефону. У разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, код за ЄДРПОУ, місцезнаходження та номер контактного телефону. Протокол електронних торгів роздруковується переможцем електронних торгів із особистого кабінету, підписується та передається особисто або через представника Організатору або надсилається засобами зв'язку на поштову адресу Організатора. У разі підписання протоколу за допомогою електронного цифрового підпису протокол надсилається переможцем із особистого кабінету на електронну адресу Організатора. Підписаний протокол повинен надійти до Організатора не пізніше семи робочих днів з дати отримання протоколу переможцем в особистому кабінеті. Протокол електронних торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування Системою розміщується в особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби. П.1 розділу Х Порядку № 2710/5 передбачає, що на підставі копії протоколу переможець електронних торгів у формі аукціону протягом десяти банківських днів з дня формування протоколу здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно… Переможець електронних торгів у формі аукціону протягом десяти банківських днів з дня розміщення в особистому кабінеті інформації про поновлення виконавчого провадження повинен здійснити розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Здійснення переможцем електронних торгів розрахунків за придбане майно, передбачене пунктом 1 розділу VIІ цього Порядку, здійснюється протягом трьох робочих днів, а за майно, передбачене пунктом 2 розділу VIІ цього Порядку, протягом одного робочого дня. Не пізніше наступного робочого дня з дня видачі/надсилання акта про проведені електронні торги переможцю державний виконавець виносить постанову про зняття арешту з реалізованого майна, накладеного органами державної виконавчої служби (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову). Копії постанови державного виконавця про зняття арешту з реалізованого майна надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення переможцю та відповідному органу (установі) для зняття арешту (п.7 розділу Х). Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги (п.8 розділу Х). Таким чином, складання за результатами проведення електронних торгів Акту про проведені електронні торги є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже є правочином. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Отже, враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч.ч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу). Разом із тим слід зазначити, що оскільки виходячи зі змісту ч.1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком. При цьому, нормами статті 362 ЦК України визначено, що у разі продажу частки у праві спільної часткової власності співвласник має переважне право перед іншими особами на її купівлю за ціною, оголошеною для продажу, та на інших рівних умовах, крім випадку продажу з публічних торгів. Стаття 366 ЦК України встановлює, що кредитор співвласника майна, що є у спільній частковій власності, у разі недостатності у нього іншого майна, на яке може бути звернене стягнення, може пред'явити позов про виділ частки із спільного майна в натурі для звернення стягнення на неї. Якщо виділ в натурі частки із спільного майна має наслідком зміну його призначення або проти цього заперечують інші співвласники, спір вирішується судом. У разі неможливості виділу в натурі частки із спільного майна або заперечення інших співвласників проти такого виділу кредитор має право вимагати продажу боржником своєї частки у праві спільної часткової власності з направленням суми виторгу на погашення боргу. У разі відмови боржника від продажу своєї частки у праві спільної часткової власності або відмови інших співвласників від придбання частки боржника кредитор має право вимагати продажу цієї частки з публічних торгів або переведення на нього прав та обов'язків співвласника-боржника, з проведенням відповідного перерахунку. Згідно з частиною 1 статті 357 Цивільного кодексу України частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Відповідно до частини першої статті 363 Цивільного кодексу України частка у праві спільної часткової власності переходить до набувача за договором з моменту укладення договору, якщо інше не встановлено домовленістю сторін. Отже, якщо відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, то враховуючи приписи цивільного законодавства, вони чітко дозволяють відчужувати частку у праві спільної часткової власності. Згідно з ч. 1, 5, 6 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» № 606-ХІV звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. У разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно, за винятком майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. Стягнення на майно боржника звертається в розмірі і обсязі, необхідних для виконання за виконавчим документом, з урахуванням стягнення виконавчого збору, витрат, пов'язаних з організацією та проведенням виконавчих дій, штрафів, накладених на боржника під час виконавчого провадження. У разі якщо боржник володіє майном спільно з іншими особами, стягнення звертається на його частку, що визначається судом за поданням державного виконавця. Відповідно до ч. 1 ст. 62 Закону 606-ХІV реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Відповідно до частини першої статті 177 Цивільного кодексу України, об'єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші та цінні папери, інше майно, майнові права, результати робіт, послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні і нематеріальні блага. Водночас, як зазначено в частині першій статті 178 Цивільного кодексу України, об'єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід'ємними від фізичної чи юридичної особи. Відповідно до частини першої статті 183 Цивільного кодексу України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Надалі, як вказано в абзаці третьому частини другої статті 331 Цивільного кодексу України, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. Отже, з моменту державної реєстрації права власності на нерухоме майно, таке нерухоме майно стає обєктом цивільних правовідносин. Відповідно до частини першої статті 5 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на обєкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: підприємства як єдині майнові комплекси, житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення. Відповідно пункту 1 частини третьої статті 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до 1 січня 2013 року, визнаються дійсними за наявності однієї з таких умов: реєстрація таких прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення. Згідно частини першої статті 13 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», на кожний обєкт нерухомого майна під час проведення державної реєстрації права власності на нього вперше у Державному реєстрі прав відкривається новий розділ та формується реєстраційна справа, присвоюється реєстраційний номер обєкту нерухомого майна. Відповідно до частини другої статті 14 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», у разі поділу обєкта нерухомого майна або виділу частки з обєкта нерухомого майна відповідний розділ Державного реєстру прав та реєстраційна справа закриваються, реєстраційний номер цього обєкта скасовується. На кожний новостворений обєкт нерухомого майна відкривається новий розділ Державного реєстру прав та формується нова реєстраційна справа, присвоюється новий реєстраційний номер кожному з таких обєктів. Аналіз наведених норм матеріального права дає підстави вважати, що до переліку майна боржника, на яке може бути звернено стягнення шляхом його продажу з прилюдних торгів, відноситься і частка у нерухомому майні боржника, визначена у встановленому законом порядку як окремий самостійний обєкт власності і це відповідає вимогам ст. 190, 366 ЦК України. Отже, враховуючи наведені правові норми та встановлені обставини справи, зокрема відсутність у боржника [PERSON] іншого майна чи коштів для задоволення вимог стягувача, крім 1/2 частини квартири, право власності на яку зареєстровано за ним у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, наявність виключення з обмежень, встановлених для продажу частки у праві спільної часткової власності, визначеного ст.362 ЦК України, положення ч.2 ст.366 ЦК України суд вважає, що продаж вказаної частки боржника у праві спільної часткової власності з прилюдних електронних торгів без отримання згоди [PERSON] є цілком правомірним і проведений відповідачем ДП «Сетам» з додержанням вимог чинного Наказу Міністерства юстиції України від 22 грудня 2015 №2710/05 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів», внаслідок чого не підлягають задоволенню позовні вимоги в частині визнання проведення електронних торгів від 03 квітня 2016 року, протоколу № 154476 проведення електронних торгів від 03 квітня 2016 року, Акту про проведенні електронні торги від 09 серпня 2016 року недійсними. Крім того суд враховує і те, що від [PERSON] була отримана заява про згоду на відчуження та продаж його частини для погашення існуючої заборгованості. Більш того, оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком № 2710/5. Водночас, з матеріалів справи не вбачається порушень саме вимог Порядку № 2710/5 під час процедури електронних торгів з реалізації 1/2 частини майна, належної [PERSON], в той час, як всі доводи позивача стосуються процедури передачі майна на реалізацію органами державної виконавчої служби. Вирішуючи вимоги позову в частині визнання проведення електронних торгів від 29 березня 2017 року, протоколу № 246237 проведення електронних торгів від 29 березня 2017 року, Акту про проведенні електронні торги від 04 квітня 2017 року недійсними суд виходить з наступного. За статтею 61 Закону України «Про виконавче провадження» від 02 червня 2016 року № 1404-VIII Реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Реалізація за фіксованою ціною застосовується щодо майна, оціночна вартість якого не перевищує 50 мінімальних розмірів заробітної плати. Реалізація за фіксованою ціною не застосовується до нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден незалежно від вартості такого майна. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. 29 вересня 2016 року відповідно до частин другої та четвертої статті 61 Закону України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» Наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 затверджено Порядок реалізації арештованого майна (надалі Порядок 2831/5). У відповідності до наведеного в Порядку № 2831/5 визначення терміну електронні торги, означена процедура є продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. При цьому - арештованим майном є (далі - майно) - рухоме або нерухоме майно боржника (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 Закону України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження»), на яке звернено стягнення і яке підлягає примусовій реалізації. Інші терміни у цьому Порядку вживаються у значеннях, наведених у Законах України «Про виконавче провадження» та «Про електронний цифровий підпис». Пунктом 1 розділу І Порядку № 2831/5 встановлено, що реалізація майна здійснюється шляхом проведення Організатором електронних торгів або торгів за фіксованою ціною. Організатор забезпечує постійний доступ учасникам, приватним виконавцям, відділам державної виконавчої служби до їх особистих кабінетів, а спостерігачам до Веб-сайту з метою отримання відомостей про хід електронних торгів (п.3 р.І Порядку № 2831/5). Реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» (п.1 р.ІІ Порядку № 2831/5). За п.2 р.ІІ Порядку № 2831/5, Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити дані, визначені цим розділом. П.3 розділу ІІ Порядку № 2831/5 визначено, що Виконавець у строк не пізніше п'яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі), визначеним даним пунктом. Не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб'єкта оціночної діяльності суб'єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв'язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов'язані зі зверненням на таке майно стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано. Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. Приватний виконавець самостійно формує та перевіряє заявку та документи щодо передачі майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим тринадцятим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Організатор повертає заявку на реалізацію майна приватному виконавцю у разі зупинення або припинення діяльності приватного виконавця відповідно до Закону України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів». П.3 розділу ІІІ Порядку № 2831/5 передбачає, що Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо). Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна, встановлений Порядком № 2831/5. Інформація про майно, включене до лота, виставленого на електронні торги (торги за фіксованою ціною), вноситься Організатором згідно з документами, наданими відповідно до пунктів 2, 3 розділу II цього Порядку (п.11 р.ІІІ Порядку № 2831/5). Пункт V Порядку № 2831/5 встановлює процедуру проведення електронних торгів. П.п.1, 2 розділу VІІІ Порядку № 2831/5 встановлюють, що після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. До протоколу вноситься така інформація: дата і час початку та завершення електронних торгів; реєстраційний номер лота; назва лота; стартова ціна та ціна продажу лота, цінові пропозиції учасників, особливі ставки купівлі лота учасників, якщо вони мали місце; сума сплаченого гарантійного внеску; розмір винагороди Організатору, яку повинен сплатити переможець електронних торгів, та реквізити рахунку для її сплати; відомості про переможця електронних торгів (унікальний реєстраційний номер учасника); дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота; реквізити рахунку відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця), на який необхідно перерахувати кошти за придбане майно. Не пізніше наступного робочого дня Система розміщує аналогічний протокол електронних торгів за лотом з повною інформацією про переможця електронних торгів в особистому кабінеті переможця. У протоколі зазначаються прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує його особу, місце проживання та номер контактного телефону (за наявності). У разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, код за ЄДРПОУ, місцезнаходження та номер контактного телефону (за наявності). У разі визнання електронних торгів такими, що не відбулися, у протокол електронних торгів вноситься відповідна підстава. До протоколу електронних торгів можуть бути внесені й інші відомості. Протокол електронних торгів підписується Організатором та не пізніше наступного робочого дня з дня формування Системою розміщується у відповідному особистому кабінеті відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця). П.1 розділу Х Порядку № 2831/5 передбачає, що на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно в відповідному порядку. За п.4 розділу Х Порядку № 2831/5, після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди Організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом пяти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Начальник відповідного відділу державної виконавчої служби має затвердити акт про проведені електронні торги не пізніше наступного робочого дня після його подання виконавцем. В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума, внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про правовстановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно. Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження. Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) Організатору. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги (п.8 р.Х Порядку № 2831/5). Водночас, аналіз положень Закону України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження» свідчить про те, що даний закон не встановлює порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 Цивільного кодексу України такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна. Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку та уцінку майна, на яке звернуто стягнення), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації. Правила ж проведення прилюдних торгів визначено Порядком № 2831/5. Таким чином, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на електронних торгах та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведені електронні торги є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином. Цей висновок узгоджується і з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги. Отже, відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Разом із тим слід зазначити, що оскільки за змістом частини 1 статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком № 2831/5. Водночас, ані в позовній заяві, ані з матеріалів справи не вбачається порушення відповідачами даного порядку під час процедури проведення електронних торгів та оформлення їх результатів. Посилання позивача на те, що її не було повідомлено про результати оцінки майна, не отримано її згоду на передачу майна на реалізацію не свідчать про порушення процедури, встановленої Порядком № 2831/5, а вказують на незгоду позивача з діями державного виконавця перед передачею майна на реалізацію, які мають самостійну процедуру оскарження, визначену положенням Закону України «Про виконавче провадження» та ЦПК України. Таким чином, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Разом з цим, суд звертає увагу на доводи відповідача-2 та відповідача-3, що матеріали виконавчого провадження містять повідомлення про визначення вартості арештованого майна від 07 лютого 2017 року, яке направлялось [PERSON] за двома адресами та повернуте поштою з відміткою «за закінченням строку зберігання», що спростовує доводи позивача про невиконання вимог, встановлених законом України «Про виконавче провадження» державним виконавцем під час передачі майна на реалізацію. Також не можуть бути застосовані до спірних відносин і посилання позивача на неможливість проведення торгів через мораторій, покладений Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» № 1304-VII від 03 червня 2014 року, оскільки матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження того, що нерухоме майно використовується як місце постійного проживання позивача та того, що позивач не має іншого місця для проживання. В той час, як ст.1 цього Закону передбачає, що не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із статтею 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобовязань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є обєктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно. Крім того, судові повістки, направлені судом на адресу позивача також поверталися поштою з відміткою про причину повернення за закінченням терміну зберігання. Доводи ж позивача в частині неможливості проведення продажу 1/2 частки майна шляхом проведення електронних торгів через не виділення в натурі майна щодо торгів, проведених 29 березня 2017 року також не приймаються судом до уваги, з огляду на проаналізовані судом вимоги законодавства та висновки, наведені вище, а також і в зв`язку з тим, що фактично норми законодавства, які регулюють продаж такого майна на час їх проведення шляхом проведення електронних торгів суттєво не відрізняються від положень законодавства, якими регулювалося проведення електронних торгів 03 квітня 2016 року. За таких обставин, поданий позов в задоволенні позову належить відмовити в повному обсязі.

Outcome: dismissed