Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою про перегляд проплат, ненакладення штрафних санкцій, не стягнення боргу за житлово-комунальні послуги, надання доказів несплати коштів за отримання послуг та покладення судового збору на відповідача посилаючись на те, що він сплачував згідно тарифів кожного місця до 20 числа. 12.07.2016 року в квартирі були встановлені лічильники на гаряче та холодне водопостачання, на той період борг був в сумі 800,00 грн. При встановленні лічильників ЖЕД попередив, що поки не будуть опломбовані лічильники, не сплачувати за договором та очікувати перерахунок. На даний час перерахунок не був зроблений. У виписці відповідача вказано, що з 2014 року по 2020 рік не потрапляли на рахунок вчасно, але проплати були в повному обсязі. Також, відповідач вказав, що він (позивач) має сплатити інфляційні витрати в розмірі 8 495,81 грн. Частину боргу, яка рахувалася за власником квартири ним сплачена в повному обсязі. Він звертався щодо сплати комунальних послуг, однак інформації не отримав, відсутня інформація і по повірці лічильників, яка проводилась кожні 4 роки. До уваги показники лічильників комунальне підприємство не брало. Ніяких повідомлень, попереджень щодо боргу не надходило. Відповідач просить стягнути з нього борг з 2014 року, тоді як строк позовної давності становить три роки, у зв`язку з чим просить припинити провадження у справі в частині стягнення в сумі 36 505,95 грн. У зв`язку з чим просить суд переглянути його проплати; не накладати штрафні санкції (пеню) в розмірі 8 495,59 грн.; не стягувати заборгованість у розмірі 25 515,55 грн.; надати докази зі сторони АТ «Київводоканал» щодо несплати послуг; витрати по оплаті судового збору у розмірі 2 700,00 грн. покласти на АТ «Київводоканал». Даний позов зареєстровано в Дніпровському районному суді м. Києва 29.06.2021 року. 01.07.2021 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями. Згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 02.07.2021 року відкрито провадження у справі. Відповідачу був встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали подати відзив на позовну заяву. Копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками було направлено відповідачу, отримано 06.08.2021 року. 08.09.2021 року надійшов відзив на позовну заяву, де представник відповідача просив відмовити в задоволенні позову. Оскільки розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, розгляд проводиться по матеріалах справи. Клопотання по суті спору сторонами не подавалися. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. В суді встановлено, що [PERSON] проживає в квартирі [ADDRESS] . По даній справі позивач просить суд переглянути його проплати; не накладати штрафні санкції (пеню) в розмірі 8 495,59 грн.; не стягувати заборгованість у розмірі 25 515,55 грн.; надати докази зі сторони АТ «Київводоканал» щодо несплати послуг; витрати по оплаті судового збору у розмірі 2 700,00 грн. покласти на АТ «Київводоканал». Відповідно до ст. ст. 526, 530 ЦК України, зобов`язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України у строки встановлені умовами договору. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» комунальні послуги - це результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газо - та електропостачанням, опаленням, а також вивезенням побутових відходів у порядку встановленому законодавством. Згідно ч. 2 ст. 638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Частиною 2 ст. 642 УК України визначено, що якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції. Наявність відносин між сторонами, отже і виникнення цивільних прав та обов`язків, підтверджується діями сторін: постачальник надає послуги з постачання холодної води та водовідведення гарячої та холодної води, надсилає споживачу платіжні документи (рахунки) на оплату послуг, а споживач має здійснювати оплату виставлених рахунків. ПрАТ «АК «Київводоканал» визначено виконавцем послуг з постачання холодної води та водовідведення гарячої та холодної води для житлових будинків комунальної форми власності згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення розрахунків за енергоносії» з 01.07.2014 року. Статтею 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку. Відповідно до ст.ст. 256, 257 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Тобто, позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Позовна давність тісно пов`язана з процесуальним поняття права на позов. Правом на позов є забезпечена законом можливість зацікавленої особи звернутися до суду з вимогою про розгляд та вирішення матеріально-правового спору для захисту порушеного права чи охоронюваного законом інтересу. Відповідно до ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленої до винесення ним рішення. Аналізуючи вказані норми законодавства слідує, що строк позовної давності може застосовуватися судом в конкретному спорі, коли до сторони пред`явлено позов поза межами строку позовної давності, і до постановлення рішення, сторона відповідача має право заявити суду щодо застосування строку позовної давності. Вивчивши обґрунтування позовних вимог та заявлені вимоги, суд дійшов висновку, що позивач [PERSON] заперечує проти заявлених до нього вимог ПрАТ «Київводоканал». З Єдиного реєстру судових рішень встановлено, що в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебувала на розгляді справа № 755/4239/21 за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до [PERSON] про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, провадження відкрито 20.04.2021 року. 26.06.2021 року ухвалено рішення, яким з [PERSON] на користь ПрАТ «Київводоканал» стягнуто заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з водопостачання та водовідведення за період з 01.07.2014 року по 31.01.2021 року у розмірі 25 518,55 грн, 3 % річних у розмірі 2 491,59 грн, інфляційні втрати у розмірі 8 495,81 грн. Викладене свідчить про те, що обґрунтування вимог позивача та заявлені ним вимоги являються фактично відзивом, запереченнями на вимоги ПрАТ «Київводоканал» в рамках справи № 755/4239/21. Окрім того, питання, які становить позивач можливо вирішувати лише в процесі розгляду спору про стягнення заборгованості, та не можуть бути заявлені окремим позовом. Враховуючи вкладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed