Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-20 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою до Зайцівської об`єднаної територіальної громади, треті особи: Приватний нотаріус Синельниківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Монич М.Ю., [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що [INFO] помер його батько [PERSON] , який до дня своєї смерті проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Після смерті батька залишилось спадкове майно, що складається із земельної ділянки площею - 2,0000 га., за цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території: Кислянської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області (Зайцівська об`єднана територіальна громада). Маючи намір юридично оформити вищевказане майно за собою, 29 березня 2019 року він звернувся до приватного нотаріуса Синельниківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Монич М.Ю., з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, на підставі якої було заведено спадкову справу, проте у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено, та надано Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском встановленого строку для прийняття спадщини. Спадкоємцями першої черги є він та його рідна сестра, яка теж не подавала заяву про прийняття спадщини. За життя свого батька вони його відвідували, доглядали за ним, та вели спільне господарство. Заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори у встановлений законом шестимісячний строк він не подавав, і ним був пропущений строк, так як він тривалий час не міг знайти оригінал правовстановлюючого документа на належну батькові земельну ділянку, та оригінал свого свідоцтва про народження, щоб доказати родинні стосунки. Відповідний правовстановлюючий документ ним все ж було знайдено, але вже після спливу шестимісячного строку. Щоб звернутися до нотаріальної контори для написання заяви про прийняття спадщини, можна без документів що підтверджують родинні стосунки та документів на майно, він дізнався коли отримував постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії. Його рідна сестра [PERSON] , на спадщину не претендує. Стосунки з нею у нього добрі. Рідна сестра батька [PERSON] , також ніяких заяв про прийняття спадщини не подавала та на неї не претендує. Стосунки з нею у нього також добрі. Батька він поховав за власні кошти. Заповіт ні на його ім`я, ні на ім`я її рідної сестри, його батько не залишав. Просить визначити йому [PERSON] , додатковий строк тривалістю у один місяць, для подачі заяви про прийняття спадщини. Позивач в судове засідання не з`явився, однак до його початку надав заяву про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак до його початку надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. Третя особа приватний нотаріус Синельниківського районного нотаріального округу Монич М.Ю. в судове засідання не з`явилася, хоча завчасно та належним чином була повідомлена про час, день та місце розгляду справи, причини своєї неявки суду не повідомила. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, хоча завчасно та належним чином була повідомлена про час, день та місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомила. Суд, дослідивши матеріали справи, надані письмові докази, та оцінивши їх в сукупності, дійшов наступного висновку. Відповідно до копії свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] виданого 01.01.2010 року виконавчим комітетом Кислянської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області [INFO] помер [PERSON] , актовий запис №1. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 2, 0000 га цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Кислянської сільської ради Синельниківського району Дніпропетровської області (Зайцівська об`єднана територіальна громада). Заповіту [PERSON] не залишив, що підтверджується довідкою виданою виконавчим комітетом Кислянської сільської ради 23 січня 2019 року за вихідним номером 37 та копією спадкової справи заведеною приватним нотаріусом Синельниківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Монич М.Ю. Спадкоємцями першої черги після смерті [INFO] [PERSON] є його діти - [PERSON] та [PERSON] . Як вбачається з матеріалів спадкової справи №18/2019 до майна померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Синельниківського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Монич М.Ю. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини не зверталися. Приватний нотаріус Синельниківського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Монич М.Ю своєю постановою від 29.03.2019 року відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку після померлого [INFO] [PERSON] , оскільки спадкоємцем був пропущений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. На підтвердження поважності причини пропуску строку на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за законом позивач в позовній заяві зазначив, що він тривалий час не міг знайти оригінал правовстановлюючого документа на належну батькові земельну ділянку, оригінал свого свідоцтва про народження, щоб доказати родинні стосунки, відповідний правовстановлюючий документ ним було знайдено, але вже після спливу шестимісячного строку. Про те, що для звернення до нотаріальної контори для написання заяви про прийняття спадщини не обов`язково мати документи, що підтверджують родинні стосунки та документи на майно, він дізнався коли отримував постанову про відмову у вчинення нотаріальної дії. Відповідно до частини першої, другої, третьої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Так, у відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Натомість, судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та протягом встановленого законом шестимісячного строку після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичних обставин. Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду із даним позовом, [PERSON] не надав належних та допустимих доказів того, що пропуск установленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини був пов`язаний з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього на вчинення дій щодо прийняття спадщини у встановлений законом строк, у зв`язку із чим позивач не виконав свій процесуальний обов`язок із доведення тих обставин, на які посилався як на підставу своїх вимог і заперечень. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Крім того, з часу відкриття спадщини до моменту подання заяви про прийняття спадщини позивачем минуло вісім років, тобто порушений позивачем строк для прийняття спадщини є значним і позивач не надав суду документів, які б однозначно свідчили про неможливість виконання ним обов`язку подати заяву про прийняття спадщини протягом встановленого законом шестимісячного строку. Посилання на те, що позивач тривалий строк не міг знайти оригінал правовстановлюючого документу і не був обізнаний про те, що це не є перешкодою для подання заяви про прийняття спадщини суд не приймає до уваги як поважність причини пропуску строку на прийняття спадщини протягом восьми років. Суд приходить до висновку, що наведені [PERSON] причини поважності пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а саме відсутність оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно та юридична необізнаність не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які відповідно до положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, тому позовні вимоги не підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed