Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-14 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідача про розірвання договору побутового підряду та відшкодування збитків, посилаючись на те, що в середині 2015 року ним у відповідача за 700 доларів США було придбано два комплекти без дротів, для передачі HDMI сигналу, що дорівнює 18 655 грн. Відразу після придбання вказаних комплектів, відповідачем проведено їх встановлення та подальше обслуговування за місцем його проживання за адресою: [ADDRESS] . 22 липня 2017 року у зв`язку з проблемами, які виникли під час експлуатації обладнання, він звернувся до відповідача з метою їх налаштування. При зустрічі, відповідач повідомив, що йому необхідно забрати обладнання для його налаштування та пообіцяв повернути все в належному стані до 15 серпня 2017 року. Після спливу вказаного строку, відповідач почав його ігнорувати, уникати зустрічей та не відповідати на телефонні дзвінки. Тому він був змушений звернутися до органів поліції з відповідною заявою. Дана заява була внесена до ЄРДР та було розпочато досудове розслідування, під час проведення якого відповідач багато в чому визнавав вищевказані обставини. Так, під час одночасного допиту у слідчого, відповідача показав, що вищевказане обладнання він відремонтувати не може. Однак, підозр йому до цього часу не пред`явлена, тому змушений за захистом своїх прав звертатися до суду з даною позовною заявою. Таким чином, вважає, що йому завдано матеріальну шкоду, яка дорівнює вартості обладнання отриманого відповідачем, а саме: 700 доларів США, що дорівнює 18 655 грн. Окрім того вважає, що така поведінка відповідача спричинила йму також моральну шкоду. Відповідачу він повністю довіряв, при цьому він використовуючи його довіру, обманув його. Внаслідок чого був порушений звичайний образ його життя. Він та його родина втратили почуття безпеки, у зв`язку з відсутність такого обладнання в будинку. Завдану моральну шкоду оцінює в 10 000 грн. У зв`язку з цим проситьрозірвати між ним та відповідачем [PERSON] договір побутового підряду; стягнути на його користь з відповідача завдану за договором підряду матеріальні збитки в розмірі 18 655 грн., а також моральну шкоду в розмірі 10 000 грн. Позивач та його адвокат Смоляр А.О. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили його задовольнити в повному обсязі, в подальшому позивач до судового засідання не з`явився. Відповідач та його адвокат Міщенко С.В. в судовому засіданні позовні вимоги не визнали та просили в їх задоволенні відмовити з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Заслухавши пояснення сторін, думку адвокатів, свідків [PERSON] , [PERSON] , дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільного законодавства. Як встановлено в судовому засіданні, в середині 2015 року між сторонами відбулася усна домовленість щодо надання відповідачем позивачу послуг у придбанні та встановленні обладнання - двох комплектів компактної телеапаратури, яка покращує відео зображення на моніторах камер зовнішнього відеоспостереження, а також сигналу супутникового телебачення. За дані комплекти позивачем було сплачено відповідачу 700 доларів США, що становить 18 655 грн. Відповідачем було проведено встановлення обладнання та його налаштування. В подальшому 22 липня 2017 року під час експлуатації зазначеного обладнання, виникли проблеми у його роботі, про що було повідомлено відповідача. При особистій зустрічі, відповідач забрав обладнання для здійснення його технічного налаштування та зобов`язався повернути його в належному стані до 15 серпня 2017 року. Однак ні у встановлений строк, ні в подальшому відповідач вказане обладнання позивачу не повернув. У зв`язку з цим, в листопаді 2017 року позивач звернувся до Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області з заявою про вчинення злочину, яка була внесена до ЄРДР 30 листопада 2017 року за № 12017251010009568 за ч. 1 ст. 190 КК України. З копій матеріалів вказаного кримінального провадження, які містяться в матеріалах справи встановлено наступне. Зокрема, з протоколу допиту потерпілого [PERSON] від 15 листопада 2017 року вбачається, що [PERSON] [PERSON] знає на протязі останніх десяти років. Вони перебували з ним у товариських відносинах, раніше жодних конфліктів між ними не виникало. В будинку позивача за адресою місця проживання встановлено камери зовнішнього спостереження, тому як захід безпеки, він потребував суттєвого покращення відео зображення. [PERSON] запропонував йому придбати два комплекти апаратури, які зможуть покращити якість зображення моніторів цих камер за 700 доларів. Вказана сума його влаштовувала, тому він погодився та передав вказану суму [PERSON] . Після чого [PERSON] встановив та налаштував обладнання, яке в подальшому періодично налаштовував та здійснював технічне обслуговування. 22 липня 2017 року [PERSON] близько 17.00 год. прибув до місця проживання позивача та сказав, що йому потрібно забрати дане обладнання для здійснення технічного налагодження. При цьому запевнив, щ для здійснення технічних маніпуляцій він залучить відповідних спеціалістів та що більше ніяких проблем з експлуатацією обладнання не буде. Також запевнив, що поверне його через два дні. Він добровільно передав апаратуру, оскільки повністю довіряв [PERSON] . Через два дні [PERSON] почав уникати спілкування, на численні дзвінки та СМС-повідомлення не відповідав, майно не повернув. Згідно протоколу одночасного допиту [PERSON] та [PERSON] від 17 січня 2018 року, [PERSON] були надані аналогічні пояснення відображені в протоколі допиту потерпілого. [PERSON] , зокрема, показав, що з [PERSON] мав ділові відносини, та дійсно в середині 2015 року продав йому два комплекти для передачі HDMI сигналу, за що останній заплатив йому 600 доларів США. Вказану апаратуру він встановив за місцем проживання [PERSON] та налаштував її. Гарантій від виробника на цю апаратуру була один рік. Внаслідок перепаду напруги електрики в приватному будинку [PERSON] встановлена ним апаратура періодично виходила з ладу. Тому він надавав послуги по ремонту обладнання, яке не працювало, відвозив його компетентним спеціалістам, які вже здійснювали технічний ремонт. Ремонт здійснювала наглядна йому особа на ім`я [PERSON] , повні анкетні дані йому не відомі, лише номер мобільного телефону. Обладнання, яке він забрав у [PERSON] було оглянуто ним та цим [PERSON] , який займається ремонтом обладнання за місцем свого проживання, і вони обидва прийшли до висновку, що воно повністю згоріло разом із блоком живлення внаслідок перепаду електричного струму та відновленню не підлягає. Про даний факт він повідомив [PERSON] по телефону, однак останній йому вказав або повернути відремонтоване обладнання або повернути грошові кошти, які останній витратив на його купівлю. Однак, він вважає, що обладнання відпрацювало свій строк і було ушкоджене за неналежних умов експлуатації. Таким чином, він не несе ніякої відповідальності за пошкодження цього обладнання. Вказані неробочі комплекти апаратури знаходяться при ньому і він готовий їх повернути власникові. В подальшому на задані запитання показав, що в нього є лише один комплект апаратури. Інший комплект він знайде, він десь в нього лежить, де саме він не знає, однак готовий повернути. При цьому, [PERSON] відмовився отримувати від [PERSON] апаратуру в тому стані, в якому отримана була для ремонту, посилаючись на те, що він не впевнений в тому, що наявна у [PERSON] апаратура це саме його майно. В подальшому 25 грудня 2018 року слідчим винесено постанову про закриття кримінального провадження, оскільки в діях невстановленої особи формально вбачається склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, проте через малозначність скоєного не становить суспільної небезпеки та не заподіяло і в силу нікчемності вчиненого не могло заподіяти шкоди охоронюваним законом інтересам особи, суспільства або держави. Відповідач у своєму відзиві на позовну заяву зазначив, що позивачем належних доказів того, що саме [PERSON] придбавалося, зокрема, у нього ж чи в іншої особи, будь-яке обладнання, а саме комплекти без дротів, оскільки жодного розрахункового документа про їх придбання до суду не надано. Тому твердження позивача про те, що [PERSON] спочатку продав позивачу комплекти без дротів, а потім більш як через два роки їх експлуатації позивачем в невідомих умовах, забрав їх у позивача - є голослівними. Оскільки відповідач ніяких речей, що вказані в позові та за зазначених обставин у [PERSON] не брав. Позивачем не надано доказів того, що вказані ним комплекти, взагалі були у його власності та придбавалися ним у спосіб визначений законодавством із зазначенням їх торгової марки, року їх випуску, виробника та документу, що підтверджує факт придбання та експлуатації. Отже в даному випадку відсутній предмет спору. Докази, на які посилається позивач, зокрема на матеріали кримінально провадження № 12017251010009568, не є належним доказом на підтвердження факту побутового підряду, оскільки відповідно д ст. 82 ЦПК України лише вирок у кримінальній справі є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок. Таким чином, позивачем не доведено жодними доказами факту існування між сторонами договірних відносин побутового підряду. Під час надання пояснень в судовому засіданні відповідач заперечував факт існування будь-яких договірних відносин з позивачем, зокрема, щодо обладнання вказаного в позовній заяві, а з-приводу пояснень, наданих слідчому під час розслідування вищевказаного кримінального провадження, вказав, що покази щодо визнання факту продажу, встановлення, експлуатації та ремонту вказаного позивачем обладнання, надавалися ним під тиском слідчого та не відповідають дійсності. Однак жодних доказів неправомірного тиску на нього з боку працівників поліції суду не надано. Допитаний в судовому засіданні позивач [PERSON] в якості свідка, підтвердив, що дійсно, між ним та відповідачем був укладений усний договір побутового підряду щодо встановлення та обслуговування елементів відео нагляду, які були встановлені останнім в його будинку. Зокрема, це були передавачі відеосигналу без дротів HDMI. Дійсно, договір не оформлявся в письмовому вигляді та від відповідача не відбирався ніякий розрахунковий документ чи чек на придбання обладнання та в подальшому на його установку і обслуговування, оскільки в силу тривалого знайомства (більше 10 років), добрих відносин, які ґрунтувалися на довірі, таке оформлення для обох сторін не мало жодної необхідності. Тим більше, раніше відповідач надавав послуги по ремонту та обслуговуванню аналогічного обладнання йому та його родичам. Жодних претензій до його роботи до цього часу не виникало. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що являється дружиною позивача [PERSON] . [PERSON] знає більше десяти років, як особу, яка постійно здійснювала обслуговування та ремонт камер зовнішнього спостереження, які встановлені в їхньому будинку, а також сигналу супутникового телебачення. Таке ж обслуговування інколи надавав і їхнім родичам. Саме вона за вказівкою свого чоловіка [PERSON] передавала кошти [PERSON] в розмірі 700 доларів США за два комплекти обладнання до камер зовнішнього спостереження. Коли апаратура вийшла з ладу [PERSON] у її присутності передав її [PERSON] для здійснення ремонту. Останній пообіцяв її відремонтувати на протязі декількох, однак до цього часу її не повернув. Відповідно до ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Спеціальними видами договору підряду є, зокрема договір побутового підряду (статті 865-874 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст. 865 ЦК України договір побутового підряду - це такий вид договору підряду, за яким одна сторона (підрядник), що здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Цей договір є публічним, тобто особа, яка здійснює підприємницьку діяльність, взяла на себе обов`язок здійснювати виконання робіт для кожного, хто до неї звернеться (ч. 1 ст. 633 ЦК України). Сторонами договору побутового підряду є підрядник і замовник. Підрядником є особа, яка займається підприємницькою діяльністю з виконання робіт на замовлення фізичних осіб. Замовник - це фізична особа, яка замовляє виконання робіт для задоволення побутових або інших особистих потреб. Предметом договору побутового підряду є результат роботи підрядника у певній матеріалізованій формі, який задовольняє побутові та інші особисті потреби фізичної особи. Підрядник виконує роботу зі свого матеріалу, а за бажанням замовника - з його матеріалу. Якщо робота виконується з матеріалу підрядника, вартість матеріалу оплачується замовником частково або в повному обсязі, за погодженням сторін, з остаточним розрахунком при одержанні замовником виконаної підрядником роботи. У Цивільному кодексі України не закріплено спеціальних вимог щодо форми договору побутового підряду, що означає можливість його укладення в усній або письмовій формі відповідно до загальних положень про форму правочину (статті 205-210 ЦК України). Договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Відсутність у замовника цього документа не позбавляє його права залучати свідків для підтвердження факту укладення договору або його умов (ст. 866 ЦК України). Згідно вимог ЦК України Підрядник зобов`язаний: 1) виконати за завданням замовника певну роботу, призначену для задоволення його побутових та інших особистих потреб (ч. 1 ст. 865 ЦК України); 2) до укладення договору побутового підряду надати замовникові необхідну та достовірну інформацію про запропоновані роботи, їх види та особливості, про ціну та форму оплати роботи, а також повідомити замовникові на його прохання інші відомості, що стосуються договору (ст. 868 ЦК України); 3) назвати замовникові конкретну особу, яка буде виконувати роботу, якщо за характером роботи це має значення (ст. 868 ЦК України); 4) повідомити замовника при здачі робіт про вимоги, яких необхідно додержувати для ефективного та безпечного використання виготовленої або переробленої речі або іншої виконаної роботи, а також про можливі для замовника або інших осіб наслідки недодержання відповідних вимог (ч. 2 ст. 869 ЦК України). За ч. 1 ст. 865 ЦК України основним обов`язком замовника є прийняття та оплата виконаної підрядником роботи. Замовник має право: 1) відмовитися від оплати відповідних робіт або послуг, якщо підрядник нав`язує йому включення до договору побутового підряду додаткових оплатних робіт або послуг (ч. 1 ст. 867 ЦК України); 2) у будь-який час до здачі йому роботи відмовитися від договору побутового підряду, сплативши підрядникові частину встановленої ціни роботи пропорційно роботі, фактично виконаній до повідомлення про відмову від договору, та відшкодувавши йому витрати, здійснені до цього моменту з метою виконання договору, якщо вони не входять до частини ціни роботи, яка підлягає сплаті. Умови договору, що позбавляють замовника цього права, є нікчемними (ч. 2 ст. 867 ЦК України); 3) вимагати розірвання договору побутового підряду та відшкодування збитків, якщо внаслідок неповноти або недостовірності інформації, отриманої від підрядника, був укладений договір на виконання робіт, що не мають тих властивостей, які мав на увазі замовник (ч. 3 ст. 869 ЦК України); 4) у випадку допущення підрядником істотних відступів від умов договору побутового підряду або інших істотних недоліків в роботі, виконаній із матеріалу замовника, вимагати за своїм вибором: - виготовлення іншої речі з однорідного матеріалу такої самої якості; - розірвання договору та відшкодування збитків (ч. 1 ст. 872 ЦК України); 5) у разі виявлення інших відступів від умов договору або інших недоліків у роботі за своїм вибором вимагати безоплатного усунення цих недоліків у розумний строк або відшкодування витрат на усунення недоліків чи відповідного зменшення плати (ч. 2 ст. 872 ЦК України); 6) пред`явити вимогу про безоплатне усунення недоліків роботи, виконаної за договором побутового підряду, які можуть становити небезпеку для життя або здоров`я його та інших осіб, протягом десяти років з моменту прийняття роботи, якщо у встановленому законом порядку не передбачені більш тривалі строки (строки служби). Така вимога може бути пред`явлена незалежно від того, коли виявлено ці недоліки, у тому числі й при виявленні їх після закінчення гарантійного строку. Вказану вимогу може також пред`явити правонаступник замовника. У разі невиконання підрядником цієї вимоги замовник має право протягом цього ж строку вимагати повернення частини ціни, сплаченої за роботу, або відшкодування його витрат на усунення недоліків (ч. 3 ст. 872 ЦК України). Отже, в силу даних вимог закону, а також з наданих позивачем до суду письмових доказів, а також з пояснень свідків, суд приходить до висновку, що між сторонами, дійсно, був укладений договір побутового підряду в усній формі та між ними було досягнуто всіх умов, що передбачені для даного виду підряду. Відповідач, дійсно, являється фізичною особою-підприємцем. Вид діяльності торгівля електронним і телекомунікаційним устаткуванням, деталями до нього; торгівля електронною апаратурою побутового призначення для приймання, запису, відтворення звуку й зображення; інша діяльність у сфері інформаційних технологій і комп`ютерних систем. Вказаний факт відповідачем в судовому засіданні підтверджено та не оспорюється. Таким чином, відповідачем встановлене ним обладнання позивачу не відремонтовано та не повернуто, що є порушенням укладеного між сторонами договору побутового підряду. У зв`язку з чим, суд вважає, що позовна вимоги про розірвання вказаного договору є обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення. Якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором. Підрядник має право замість усунення недоліків роботи, за які він відповідає, безоплатно виконати роботу заново з відшкодуванням замовникові збитків, завданих простроченням виконання. У цьому разі замовник зобов`язаний повернути раніше передану йому роботу підрядникові, якщо за характером роботи таке повернення можливе. Умова договору підряду про звільнення підрядника від відповідальності за певні недоліки роботи не звільняє його від відповідальності за недоліки, які виникли внаслідок умисних дій або бездіяльності підрядника. Підрядник, який надав матеріал для виконання роботи, відповідає за його якість відповідно до положень про відповідальність продавця за товари неналежної якості. Згідно п. 1. ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Постановою Пленуму Верховного суду України № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено судам, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були протиправними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина особи. Таким чином, судом встановлено, що відповідач не виконав належним чином умови укладеного між сторонами договору, в добровільному порядку недоліки встановленого ним обладнання не усунув, не повернув їх позивачу та на даний час взагалі заперечує існування між ним та позивачем будь-яких відносин з метою уникнення відповідальності. У зв`язку з цим позовна вимога про стягнення з відповідача на користь позивача завданих за договором підряду матеріальних збитків підлягає до часткового задоволення в сумі 15 000 грн. З-приводу позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд приходить до наступного. Статтею 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. За приписом частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно п. 4-5 постанови № 4 від 31.03.95 Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди,та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. В процесі розгляду справи було встановлено, що відповідач допустив порушення умов договору побутового підряду, укладеного між сторонами, у зв`язку з чим позивач був позбавлений можливості користуватися засобами захисту власного житла, що змусило його в подальшому додатково витратити кошти на встановлення іншого обладнання. У зв`язку з чим суд вважає за можливе стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 3 000 грн. Тому в цій частині позовна вимога підлягає до часткового задоволення. Щодо стягнення з відповідача на користь позивача витрат на правову допомогу, то на вказаній вимозі позивач не наполягав та розрахунку понесених витрат суду не подавав, тому в задоволенні даної вимоги слід відмовити. При подачі позовної заяви позивачем судовий збір не сплачувався, оскільки в силу вимог п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України, він звільнений від його сплати як інвалід ІІ групи. У зв`язку з цим відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягають стягненню на користь держави судові витрати в сумі 840 грн. 80 коп.

Outcome: approved