Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача [PERSON], який в ході судового розгляду справи уточнив, та остаточно просив стягнути із відповідачів [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на його користь відшкодування майнової шкоди в розмірі 2960 гривень 40 копійок., заподіяної внаслідок випадку залиття його квартири [ADDRESS], що мав місце 16 липня 2014 року із квартири [ADDRESS], що розташована поверхом вище, у якій проживає відповідач [PERSON] разом зі своєю сім'єю. Внаслідок протиправних дій відповідачів було залито наступні приміщення квартири позивача: кухню, в якій пошкоджено стелю площею 3,20 кв.м., стіни площею 1,80 кв.м.; жилу кімнату, в якій пошкоджено стелю площе 0,90кв.м., стіни площею 2,0кв.м., електричну коробку розприділення, палас, паркет на підлозі; коридор, в якому пошкоджено стелю площею 2,0 кв.м., стіни площею 0,бОкв.м.; туалет, в якому пошкоджено стелю площею 1,60 кв.м, стіни площею 1,1кв .м. Внаслідок залиття у квартирі підвищилась вологість, появився запах сирості, а також були пошкоджені стіни, стеля, палас та паркет у вищевказаних приміщеннях квартири. В обґрунтування спричинення майнової шкоди та її розміру посилається на акт ДКП «ЖЕК №3» від 22 липня 2014 року та висновок експертного будівельно-технічного дослідження №13 від 11 вересня 2014 року визначення вартості відновлювального ремонту внаслідок залиття, згідно якого вартість відновлювальних ремонтних робіт становить 2960 гривень 40 копійок. Неправомірними діями щодо залиття його квартири, відповідачі нанесли позивачу моральну шкоду в розмірі 2000 гривень. З огляду на це просить ухвалити рішення, яким стягнути з відповідачів на його користь майнову та моральну шкоду, а також судові витрати. Позивач [PERSON], представники позивача [PERSON], яка діє на підставі довіреності від 17 вересня 2014 року та [PERSON], яка діє на підставі договору від 27 жовтня 2014 року у судовому засіданні заявлений позов підтримали із аналогічних викладеним у позовній заяві підстав, просять суд їх задовольнити. Моральна шкода полягає у тому, що квартира стала тимчасово непридатною для проживання і в обов'язковому порядку необхідно проводити ремонт. При цьому позивач пережив моральні страждання пов'язані з пошкодженням його квартири. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнала частково, погоджується відшкодувати майнову шкоду у розмірі 1000 гривень. Пояснила, що дійсно разом із сім'єю проживає у [ADDRESS], розташованої поверхом вище квартири позивача. З приводу обставин залиття квартири позивача вказала, що під час залиття квартири її дома не було, залиття відбулось внаслідок збільшення тиску у трубопроводах і в результаті вирвало шланг до пральної машини. Відповідач намагалась відшкодувати завдану майнову шкоду позивачу, найняла за свій кошт робітника, який розпочав проводити ремонтні роботи у квартирі позивача, проте на вимогу останнього ремонт не був завершений. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у судовому засіданні не з'явились, про причину неявки суд не повідомили, хоча належним чином повідомлялись судом про час та місце розгляду справи. Відповідачі надіслали в суд заяви про розгляд справи у їх відсутності. Заявлені позовні вимоги не визнають оскільки не проживають [ADDRESS] і своїми діями не заподіяли шкоду позивачу. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON], яка діє на підставі довіреності від 12 травня 2014 року у судовому засіданні позовні вимоги визнала частково у розмірі 1000 гривень. З приводу обставин залиття квартири позивача вказала, що при складенні акту ДКП «ЖЕК №3» від 22 липня 2014 року були допущені порушення нормативних вимог до його складення. Крім того, не належним доказом є висновок експертного будівельно-технічного дослідження №13 від 11 вересня 2014 року визначення вартості відновлювального ремонту внаслідок залиття в якому є посилка на зведений кошторисний розрахунок вартості об'єкта будівництва, де безпідставно включено кошторисний прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат та податок на додану вартість. Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, показання свідків, дослідивши та перевіривши зібрані у справі докази, постановляючи рішення відповідно до вимог ст. 215 ЦПК України, суд вважає, що позов слід задовольнити частково з наступних підстав. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Відповідно до ч.2 ст. 61 ЦПК України, обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Судом встановлено, що стверджується поясненнями сторін та підтверджується копією свідоцтва про право власності на квартиру, виданого 29 липня 1996 року виконкомом Бориславської міської Ради народних депутатів, зареєстрованого Дрогобицьким МБТІ за реєстровим № 4029 та на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Бориславської держнотконтори 28 лютого 2008року за р.н. 304, зареєстрованого ДК МБТІ та ЕО 12 березня 2008 року за реєстраційним № 22273712 позивач є власником квартири [ADDRESS] Розташована поверхом вище квартири позивача квартира №19 належить на на праві спільної часткової власності відповідачам: [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на квартиру, виданого виконкомом Бориславської міської ради 29 липня 1996 року, зареєстрованого Дрогобицьким МБТІ та ЕО за №4 034 та на підставі свідоцтва про право на спадщину від 16 квітня 2009 року за №635 на праві власності належить 3/8 ідеальної частини квартири [ADDRESS]; [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на квартиру, виданого, виконкомом Бориславської міської ради 29 липня 1996 року, зареєстрованого Дрогобицьким МБТІ та ЕО за №4034 та на підставі свідоцтва про право на спадщину від 16 квітня 2009 року за №633 на праві власності належить 3/8 ідеальної частини квартири [ADDRESS] та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на квартиру, виданого виконкомом Бориславської міської ради 29 липня 1996 року, зареєстрованого Дрогобицьким МБТІ та ЕО за №4034 на праві власності належить 1/4 ідеальна частина квартири [ADDRESS]. Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Факт спричинення майнової шкоди власнику квартири [ADDRESS] та її причини, зокрема виникнення слідів залиття: кухню, в якій пошкоджено стелю площею 3,20 кв.м., стіни площею 1,80 кв.м.; жилу кімнату, в якій пошкоджено стелю площе 0,90кв.м., стіни площею 2,0кв.м., електричну коробку розприділення, палас, паркет на підлозі; коридор, в якому пошкоджено стелю площею 2,0 кв.м., стіни площею 0,бОкв.м.; туалет, в якому пошкоджено стелю площею 1,60 кв.м, стіни площею 1,1кв .м. стверджується даними акту, складеного комісією ДКП «ЖЕК №3» від 22 липня 2014 року, за участі майстрів ДКП «ЖЕК №3» [PERSON] та [PERSON]; причиною залиття є халатне відношення до сантехнічних приладів гр.[PERSON] Відповідно до п. 2.3.6. «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005, № 76 (далі - Правила) у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, типова форма якого міститься в Додатку № 4 до зазначених Правил. Згідно встановленої форми факт залиття квартири та його наслідків фіксується комісією у складі: голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку. Суд звертає увагу на ту обставину, що відповідно до листа Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року N 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» зазначено, що присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої та з боку винної сторони не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім'я, по батькові) підписувати складений акт відмовились з таких-то причин). За даними акту про залиття квартири вбачається, що він був складений та підписаний лише членами комісії, майстрами ДКП «ЖЕК №3» [PERSON] та [PERSON], тобто з порушенням вимог встановлених для складання вказаних актів, оскільки в ньому не зазначено, чи були присутні під час огляду місця залиття власники квартир №7 [PERSON] та №19 [PERSON]. Відсутність в акті підпису відповідача [PERSON] та не зазначення причини відсутності даного підпису, не дає можливість суду вважати даний доказ як належний. Іншого належно оформленого акту сторонами до суду не надано. Проте невідповідність вищезазначеного акту про залиття від 22 липня 2014 року вимогам чинного законодавства (Наказ Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76) не може бути підставою для відмови у позові, оскільки такий є лише одним із доказів, поданих суду позивачів, факту залиття, що мало місце, який підтверджуються сукупністю, крім висновку експертного будівельно-технічного дослідження №13 від 11 вересня 2014 року визначення вартості відновлювального ремонту внаслідок залиття, наведених далі та досліджених судом наступних доказів. Свідок [PERSON], яка працює майстром у ДКП «ЖЕК №3» у судовому засіданні показала про те, що 22 липня 2014 року вона була у складі комісії під час обстеження квартири 7 та складали акт затоплення, при цьому у кв.19 їх не допустили. З показань свідка [PERSON], вбачається, що останній на прохання відповідача [PERSON] почав виконувати ремонтні роботи (санітарну побілку) у квартирі позивача [PERSON] Проте з часом, останній повідомив, що не задоволений якістю ремонту і почав вимагати у відповідача [PERSON] кошти на ремонт. Свідок оцінює вартість відновлювального ремонту квартири позивача 1000 гривень. З показань свідків та пояснень сторін також вбачається, що причиною залиття квартири позивача стало неполадки внутрі квартирної мережі, а саме пошкодження труби квартири [ADDRESS], яка належить на праві власності відповідачам та дає змогу встановити достовірний висновок про причинно-наслідковий зв'язок затоплення квартири позивача з вини відповідачів Як вбачається з висновку експертного будівельно-технічного дослідження №13 від 11 вересня 2014 року визначення вартості відновлювального ремонту внаслідок залиття, виготовленого [PERSON] ( свідоцтво МЮ України №1661 від 11 жовтня 2013 року, видане ЦЕКК Міністерства юстиції України) та підтверджене в судовому засіданні, що під час візуального огляду (квартири позивача) в приміщенні коридору 7-4 площею 3,6 кв.м; кухні 7-2 площею 6,6 кв.м; туалету; житлової кімнати 7-5 площею 18,3 кв.м на стінах та стелі було виявлено вологі плями від слідів залиття та пошкодження оздоблення наявність факту залиття, що фототаблицею до висновку дослідження, з якої вбачається фотофіксація замокання стін та стелі в коридорі, кухні, туалеті, житловій кімнаті квартири позивача. Стаття 22 ЦК України визначає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому у даному випадку відповідно до ч.1 даної статті збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов'язок доказування відсутності його вини в заподіянні шкоди позивачу. Відповідачем суду не надано доказів для спростування висновків щодо причин залиття квартири позивача та вартості відновлювального ремонту у квартирі позивача й пошкодження майна. А тому суд при винесенні у справі рішення виходить із наявних у ній доказів та передбаченої у ч. 2 ст. 1166 ЦК України презумпції вини заподіювача шкоди, яка відповідачем у встановленому порядку не була спростована. При визначенні розміру заподіяної позивачу майнової шкоди суд, за відсутності доказів протилежного, виходить із даних висновку експертного будівельно-технічного дослідження №13 від 11 вересня 2014 року визначення вартості відновлювального ремонту внаслідок залиття, яким визначено вартість відновлювального ремонту квартири позивача в розмірі 2960 гривень 40 копійок. З врахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок залиття квартири підлягає задоволенню, а саме, суд присуджує відповідачам солідарно відшкодувати позивачу майнову шкоду в розмірі 2960 гривень 40 копійок. Що стосується стягнення з відповідача моральної шкоди, то згідно з вимогами ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішенням, діями чи бездіяльністю відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Пленум Верховного Суду України в пункті 9 постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової шкоди)» від 31 березня 1995 року, роз'яснив, що розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення), та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничних стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви. Згідно вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Позивачем [PERSON] не надано суду доказів, які б підтверджували його моральні переживання, а також будь-яких доказів щодо порушення нормальних життєвих стосунків, пов'язаних саме з залиттям квартири та не надала він й жодного доказу на підтвердження причинного зв'язку між перенесеними ним душевними стражданнями та психологічними стресами та протиправними діями відповідачів, тому у задоволенні позовних вимог про стягнення з відповідачів моральної шкоди слід відмовити. В порядку ст.88 ЦПК України суд стягує на користь позивача з відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON] судовий збір в сумі 243 гривень 60 копійок, по 81 гривні 20 копійок з кожного, витрати по оплаті експерта за проведення експертного дослідження в сумі 1845 гривень, по 615 гривень з кожного та 450 гривень витрат на правову допомогу, по 150 гривень з кожного, що підтверджується залученими до справи квитанціями про їх оплату; всього 2538 гривень, по 846 гривень 20 копійок з кожного. Виходячи із вищенаведеного та

Outcome: partial