Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що [PERSON] звернулася до АТ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н від 05.09.2012 року. Відповідачем не виконуються належним чином зобов`язання за кредитним договором, в результаті чого виникла прострочена заборгованість. Таким чином, станом на 15.06.2020 року за відповідачем [PERSON] існує заборгованість за кредитним договором № б/н від 05.09.2012 року у розмірі 33 324,17 грн., яка складається з: -Заборгованість за тілом кредиту - 31 268,49 грн.; в тому числі заборгованість за поточним тілом кредиту - 20,00 грн., -Заборгованість за простроченим тілом кредиту - 31 268,49 грн.; -Заборгованість за нарахованими відсотками - 0,00 грн.; -Заборгованість за простроченими відсотками - 2055,68 грн.; -Заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України - 0,00 грн.; -Нарахована пеня - 0,00 грн.; -Нараховано комісії - 0,00 грн. Позивач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином. Представник позивача надав до суду заяву, де просить слухати справу без його участі, проти ухвалення по справі заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, не з`явився в судове засідання без повідомлення причин, не подала відзиву на позов. Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи. В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. В ст. 275 ЦПК України визначені строки розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження. Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання ЦПК України, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян. Крім того, недотримання строків розгляду справ порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади. Будучи обізнаним про розгляд справи судом, відповідач відзиву та жодних доказів не подав, а тому розгляд справи здійснений судом на підставі наявних доказів, що містяться в матеріалах справи. Відповідач відзиву на позовну заяву зі своїми запереченнями суду не надав. 17.08.2020 року від позивача АТ КБ «ПриватБанк» надійшло клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження. Інших заяв, клопотань сторони суду не надали. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 07.09.2020 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження. Інші процесуальні дії суд не здійснював. За наявності одночасного існування умов, передбачених положеннями ст.280 ЦПК України, суд вважав можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечував позивач АТ КБ «ПриватБанк». У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідність до положень ч.2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося. Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи із наступного. Судом встановлено, що [PERSON] звернулася до АТ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву № б/н від 05.09.2012 року. Відповідачем не виконуються належним чином зобов`язання за кредитним договором, в результаті чого виникла прострочена заборгованість. Відповідачем не виконуються належним чином зобов`язання за кредитним договором, в результаті чого виникла прострочена заборгованість. Згідно ст.ст. 525, 526, 530 ЦК України зобов`язання мають виконуватися належним чином і в термін передбачений договором, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається, боржник не звільняється від відповідальності за виконання грошового зобов`язання. Відповідно до частини другої статті 1054 та частини другої статті 1050 Цивільного кодексу України наслідком порушення позичальником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право кредитора достроково вимагати повернення всієї суми кредиту. Судом встановлено, що станом на 15.06.2020 року за відповідачем [PERSON] існує заборгованість за кредитним договором № б/н від 05.09.2012 року у розмірі 33 324,17 грн., яка складається з: -Заборгованість за тілом кредиту - 31 268,49 грн.; в тому числі заборгованість за поточним тілом кредиту - 20,00 грн., -Заборгованість за простроченим тілом кредиту - 31 268,49 грн.; -Заборгованість за нарахованими відсотками - 0,00 грн.; -Заборгованість за простроченими відсотками - 2055,68 грн.; -Заборгованість за відсотками, нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України - 0,00 грн.; -Нарахована пеня - 0,00 грн.; -Нараховано комісії - 0,00 грн. Підстав звільнення відповідача від відповідальності за порушення зобов`язання, відповідно до положень ст. 617 ЦК України, в зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. Згідно платіжного доручення № PROM7BRW2S від 17.08.2020 року позивачем при пред`явленні позову до суду був сплачений судовий збір у розмірі 2102,00 грн. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України. З відповідача на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені витрати по оплаті судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved