Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-24 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом до [PERSON] , яка діє як законний представник малолітнього [PERSON] , [INFO] , в якому просить визнати [PERSON] , [INFO] таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS] . Мотивуючи тим, що позивачу на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 28.02.2001 року. В квартирі зареєстровані позивач, його дружина - [PERSON] та онук - [PERSON] , [INFO] . З 25.09.2004 року син позивача та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі. Від даного шлюбу у них народився син [PERSON] , [INFO] , який був зареєстрований у квартирі позивача. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 24.11.2011 року їх шлюб розірвано. З 12.10.2011 року [PERSON] забрала сина [PERSON] , [INFO] та всі їхні речі і виїхали зі спірної квартири. З того часу в квартирі не проживає, житлом не цікавиться, витрат на його утримання не несе. Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 09.03.2017 року [PERSON] визнано такою, що втратила право користування квартирою [ADDRESS] . Проте, малолітній [PERSON] , залишився бути зареєстрованим. Наявність реєстрації онука, який в спірній квартирі не проживає, порушує його (позивача) права як власника нерухомого майна. У зв`язку з чим він змушений звернутися до суду. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30 травня 2019 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] в інтересах [PERSON] , треті особи: [PERSON] , Орган опіки і піклування в особі Служби у справах дітей Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, розгляд якої проводиться за правилами загального позовного провадження (а.с.27). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22 липня 2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті (а.с.35,36). У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги, виходячи із доводів, якими обґрунтовується позовна заява та просила суд позов задовольнити. Відповідач у судовому засіданні позов визнала, про що надала письмову заяву та не заперечувала проти його задоволення. Треті особи у судове засідання не з`явилися, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Від [PERSON] надійшла заява з проханням проводити розгляд справи у її відсутність та задовольнити позовні вимоги. Від Органу опіки і піклування в особі Служби у справах дітей Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації надійшла заява з проханням проводити розгляд справи у відсутність їхнього представника та ураховуючи висновок органу опіку відмовити в задоволенні позову. Суд, заслухавши вступне слово представника позивача, відповідача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, з`ясувавши обставини справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] являється власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 28.02.2001 року, посвідченим державним нотаріусом Двадцять другої державної Київської нотаріальної контори, що зареєстровано в реєстрі за № 2-1388. (а.с.10). Як убачається із матеріалів справи з 25.09.2004 року [PERSON] , який являється сином позивача та відповідач [PERSON] перебували в зареєстрованому Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про одруження виданим Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім`ї від 25 вересня 2004 року, про що був зроблений відповідний запис №1368. (а.с.11). Від даного шлюбу у них народився син [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження від 27 грудня 2006 року виданим Виконкомом Ходорківської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, про що було зроблено відповідний актовий запис №18 (а.с.12). Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 24.11.2011 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] - розірвано. Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 09 березня 2017 року, яке станом на 17.05.2017 року набрало законної сили, [PERSON] визнано такою, що втратила право користування квартирою [ADDRESS] . (а.с.14-16). Як убачається із довідок про реєстрацію місця проживання №2025533 від 26.10.2018 року; №1995355 від 23.10.2018 року; № 2203173 від 28.11.2018 року виданих відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дніпровської РДА у квартирі [ADDRESS] зареєстровані позивач - [PERSON] , третя особа - [PERSON] та малолітній онук позивача - [PERSON] , [INFO] . (а.с18-20). Згідно з Актом від 09.11.2018 року мешканцями будинку підтверджено, що [PERSON] , дійсно не проживає з [INFO] року у квартирі [ADDRESS] , але там зареєстрований. За даними Довідки №221 від 09.11.2018 року, виданою Середньою загальноосвітньою школою №166 м. Києва, місце знаходження: м. Київ, вул. Єреванська, буд. 20, [PERSON] дійсно навчався в середній загальноосвітній школі №166 м. Києва з 02.09.2013р. по 27.12.2016р. та вибув до Розсошенської гімназії Полтавської області для подальшого навчання.(а.с.21) Відповідно до Довідки №1216 від 13.11.2018 року, виданою Розсошенською гімназією Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, місце знаходження: Полтавська область, Полтавський район, с. Розсошенці, вул. Шкільна, буд. 18, [PERSON] дійсно навчається в 6-А класі Розсошенської гімназії з 10.01.2017р. по теперішній час. Згідно з Довідкою №293 від 25 березня 2019 року, виданою Розсошенською гімназією Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, [PERSON] [INFO] , разом із матір`ю [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] . За ч. 4-6 ст. 19 Сімейного Кодексу України, при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, виселення дитини, зняття дитини з реєстрації місця проживання, визнання дитини такою, що втратила право користування житловим приміщенням, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. \Частина четверта статті 19 в редакції Закону № 2038-VIII від 17.05.2017\ 5. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. 6. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Відповідно до наданого Органом опіки і піклування в особі Служби у справах дітей Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації висновку від 20.08.2019 року № 103/7567/41/3 (протокол засідання Комісії № 15 від 14.08.2019), приймаючи до уваги рекомендації комісії з питань захисту прав дитини Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації, Орган опіки та піклування вважає за недоцільне зняття малолітньої дитини [PERSON] [INFO] з реєстрації місця проживання по квартирі [ADDRESS] , у зв`язку з тим, що це призведе до звуження обсягу існуючих прав дитини. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Згідно із ч. 1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійснені (ч. 1 ст. 321 ЦК України). Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Таким чином, суд приходить до висновку, що доводи позивача знаходять своє підтвердження матеріалами справи і відповідач [PERSON] , [INFO] не проживає в квартирі [ADDRESS] понад один рік. Крім того, дана обставина визнається і відповідачем, та не викликає у суду обгрунтованого сумніву щодо добровільності або достовірності цих обставин. Більше того, відповідачем подано заяву про визнання позову. Відповідно до ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки відповідач із сином [PERSON] , [INFO] не проживає у вказаній квартирі понад один рік, інших домовленостей між власником житла і відповідачем на користування цим житлом у разі їх відсутності понад один рік судом не встановлено, відповідач позов визнає, що не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. А також, враховуючи, що малолітній [PERSON] на даний час проживає у [ADDRESS] , суд не погоджується з висновком органу опіки та піклування, щодо недоцільності зняття [PERSON] , [INFO] з реєстраційного обліку квартири [ADDRESS] так як він суперечить інтересам дитини. А відтак, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. Крім того, на підставі ст. 144 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений за подання позову до суду судовий збір в розмірі 768,40 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved