Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-01 00:00:00

Позивач звернувся\~до суду\~із позовом,\~в якому\~просить встановити\~факт того,\~що його\~бабуся [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] є\~рідною матір`ю\~його батька\~ [PERSON] ,\~який помер\~ [INFO] , встановити факт того, що [PERSON] , фактично прийняла спадщину, що складається з 1/4 частки квартири [ADDRESS] , після смерті свого сина [PERSON] та визнати за позивачем право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті батька та бабусі. В обґрунтування позову позивач зазначив, що [INFO] помер його батько, [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з 1/2 частини квартири [ADDRESS] . При зверненні до Третьої харківської державної нотаріальної конторі з заявою про прийняття спадщини після смерті батька, йому було видано Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі спадкової справи та повідомлено про неможливість видати Свідоцтво про прийняття спадщини за законом, так як в свідоцтві про народження та в паспорті було виявлено помилку в написанні прізвища « [PERSON] » замість « [PERSON] », у зв`язку з чим йому порадили звернутися до суду для встановлення родинного зв`язку між ним та батьком. Мати спадкодавця, [PERSON] , фактично прийняла спадщину, оскільки була зареєстрована та мешкала разом із спадкодавцем, але своїх спадкових прав не оформила. [INFO] померла бабуся, [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з 3/4 частини квартири [ADDRESS] , і належала померлій, а саме 1/2 частина на підставі свідоцтва про право власності на житло та 1/4 частка, яку вона успадкувала після смерті сина, [PERSON] , фактично, але не оформила своїх спадкових прав. При зверненні до Третьої харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі [PERSON] , йому було видано Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі спадкової справи та повідомлено про неможливість видати Свідоцтво про прийняття спадщини за законом, так як з наданих до нотаріальної контори документів, не можливо встановити родинний зв`язок між ним та бабусею, у зв`язку з чим йому порадили звернутися до суду для встановлення родинного зв`язку між ним та бабусею. В судовому порядку було встановлено факт родинних відносин між ним та його батьком [PERSON] , а також між ним та його бабусею [PERSON] . Вказані рішення були подані до Третьої харківської міської державної нотаріальної контори, однак постановою державного нотаріуса Н.В. Лебедєвої від 24.01.2020 року відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки з наданих до нотаріальної контори документів не можливо встановити той факт що [PERSON] є матір`ю [PERSON] , та є його спадкоємцем. Відповідач надав відзив на позов, в якому просив суд відмовити повністю у задоволенні позовних вимог з тих підстав, що позивачем не надано належним, допустимих та достатніх письмових доказів в обґрунтування заявлених вимог, які можуть бути прийняті судом на підтвердження того факту, що [PERSON] є рідню матір`ю [PERSON] , що на час смерті [PERSON] . [PERSON] проживала разом з ним, була зареєстрована за тією самою адресою, тим самим фактично прийняла спадщину. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, просив задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив. Суд, вислухавши пояснення позивача, допитавши свідків, перевіривши матеріали справи та дослідивши надані докази, вважає, позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Згідно свідоцтва про право власності на житло від 26.12.1994 р., реєстраційний № [NUMBER] , квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] та членам його сім`ї [PERSON] . Згідно до ст.ст. 368, 369, 370 Цивільного Кодексу України частки кожного із співвласників в праві спільної сумісної власності являються рівними. Таким чином, кожному із співвласників квартири [ADDRESS] належить на праві власності по 1/2 частини квартири. Рішенням Харківської міської ради від 20.11.2015 р. № 12/15 «Про перейменування об`єктів топоніміки міста Харкова» вулицю Блюхера було перейменовано у вулицю Валентинівська. [INFO] [PERSON] , помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . Після їх смерті відкрилася спадщина на належні їм частки квартири [ADDRESS] . Державним нотаріусом Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Н.В. Лебедєвою були заведені спадкові справи: 01.09.2016 року за № 59437981 після смерті [PERSON] , [INFO] за № [NUMBER] після смерті [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Третьої Харківської міської державної нотаріальної контори Н.В. Лебедєвої від 24.01.2020 року [PERSON] відмовлено у видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, а саме на 1/4 частку квартири [ADDRESS] після смерті батька, [PERSON] , померлого [INFO] , а також у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, а саме на 3/4 частки цієї ж квартири після смерті бабусі, [PERSON] , померлої [INFO] , що належали померлій таким чином: 1/2 належала їй особисто та 1/4 належала [PERSON] , після смерті якого вона прийняла спадщину, але не оформила спадкових прав, оскільки відсутні документи, які б підтверджували той факт, що [PERSON] є матір`ю [PERSON] , та як наслідок є спадкоємицею [PERSON] . Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , яке видано повторно, зазначено, що [PERSON] народився [INFO] , батько: [PERSON] , мати: [PERSON] . Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] зазначено російською мовою, що шлюб між громадянином « [PERSON] » та громадянкою « [PERSON] » розірваний, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 05.07.1991 року зроблено запис за № 545. Після розірвання шлюбу присвоєні прізвища: йому « [PERSON] » ій « [PERSON] ». Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 29.10.2019 року у справі №641/6925/19 за заявою [PERSON] встановлений факт родинних відносин між [PERSON] , [INFO] та його рідним батьком [PERSON] , який помер [INFO] . Зазначене рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 29.10.2019 року Постановою Харківського апеляційного суду від 30.04.2020 року залишено без змін. Постановою Верховного Суду від 07.09.2020 року за наслідками розгляду касаційної скарги Харківської міської ради рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 29.10.2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 30.04.2020 року залишено без змін. Крім того, рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 21.11.2019 року у справі 641/6926/19 за заявою [PERSON] встановлений факт, що [PERSON] [INFO] , яка померла [INFO] є бабусею [PERSON] , [INFO] . Зазначене рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 21.11.2019 року Постановою Харківського апеляційного суду від 22.09.2020 року залишено без змін. Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , зазначено російською морвою, що « [PERSON] , 1924 года рождения» та « [PERSON] , 1928 года рождения» зареєстрували шлюб 21.07.1957 року, актовий запис № 911. Після реєстрації шлюбу присвоєно прізвища чоловіку « [PERSON] », дружині « [PERSON] ». Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] зазначено російською мовою, що « [PERSON] » народився [INFO] в м. Харкові, батьками зазначені: батько: « [PERSON] », мати « [PERSON] ». Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , зазначено російською мовою, що шлюб між громадянином « [PERSON] » та « [PERSON] » розірвано 09.01.1973 року, актовий запис № 16, після розірвання шлюбу присвоєні прізвища: йому « [PERSON] » ій « [PERSON] ». З довідки з місця проживання про склад сім`ї та прописку від 27.01.2004, яка видана на ім`я [PERSON] , 1928 року народження, вбачається, що разом з нею за адресою: [ADDRESS] зареєстрований та проживає син [PERSON] , 1958 року народження. Згідно довідки про склад сім`ї та прописку від 26.02.2010, яка видана на ім`я [PERSON] за адресою: [ADDRESS] зареєстровані та проживають [PERSON] , [INFO] , та мати [PERSON] , [INFO] . З акту від 21.01.1997 року про обстеження житлово-побутових умов [PERSON] вбачається, що за адресою: [ADDRESS] [PERSON] , 1958 р.н. проживає разом зі своєю матір`ю [PERSON] . Таким чином, судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] є рідною матір`ю [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Разом з тим, судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , прийняла спадщину після сина [PERSON] , як така, що постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що також підтверджується записами та відбитками штемпелів про реєстрацію у паспорті [PERSON] та [PERSON] . Допитані судом свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] також підтвердили, що [PERSON] , яка померла [INFO] є рідною матір`ю [PERSON] , який помер [INFO] , та підтвердили факт прийняття [PERSON] спадщини, яка відкрилася після смерті її сина [PERSON] . Статтею 1216\~ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до статті 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Стаття 1223\~ЦК України передбачає, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст.ст. 1261, 1262\~ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки, а у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.\~ Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Враховуючи вищевикладене, судом встановлено, що позивач успадкував в порядку спадкування за законом 1/4 частку квартири [ADDRESS] після смерті батька, [PERSON] , а також 3/4 частки цієї ж квартири після смерті бабусі, [PERSON] , що належали останній, а саме 1/2 частина на підставі свідоцтва про право власності на житло та 1/4 частка, яку вона успадкувала фактично після смерті сина, [PERSON] . Таким чином, суд визнає за позивачем право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті батька та бабусі. З огляду на наведене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved