Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом, відповідно до якого зазначив, що на підставі нікчемного договору купівлі-продажу майнових прав, укладеного між приватним підприємством «Фірма «Базальт» та громадянкою [PERSON] реєстраційною службою Ірпінського міського управління юстиції у Київській області проведена державна реєстрація права власності на квартиру [ADDRESS] за [PERSON] . Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо об`єкта нерухомого майна від 18.02.2015 року індексний номер № 33779019: право власності на квартиру у [PERSON] виникло на підставі свідоцтва про право власності, серія та номер: [NUMBER] , виданого 13.05.2014 року реєстраційною службою Ірпінського міського управління юстиції у Київській області. Запис про право власності № 5630689 внесено на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний № 12999091 від 13.05.2014 року. Зазначене вище свідоцтво про право власності № 21555495 та рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний № 12999091 вчинені в наслідок нікчемного правочину. Договір купівлі-продажу майнових прав, укладений між [PERSON] та ПП фірма «Базальт», є нікчемним на підставі наступного. 24.05.2013 року між Державною іпотечною установою та ПП «Фірма «Базальт», що виступав майновим поручителем ПАТ «Банк Камбіо» укладено договір іпотеки майнових прав на нерухоме майно №26/3.1-3, який було посвідчено приватним нотаріусом Гамаль І.М. Київського міського нотаріального округу. В подальшому до договору іпотеки вносились зміни та доповнення: № 1 від 30.12.2013 року, № 2 від 25.02.2014 року, № 3 від 23.05.2014 року щодо змін у предметі іпотеки. Згідно пункту 1.2 цього Договору предметом іпотеки є майнові права Іпотекодавця на нерухоме майно - складову та невід`ємну частину об`єкту нерухомого майна - незавершеного будівництва житлового будинку (1-ої секції житлового будинку з вбудованими та прибудованими нежитловими приміщеннями), який розташований за адресою: [ADDRESS] , яка виражена у вигляді квартир та нежитлових приміщень. Складовою частиною предмету іпотеки є майнові права на квартиру [ADDRESS] . Відповідно ч.2 ст.5 Закону України «Про іпотеку» в редакції від 01.01.2013 року, чинної на момент укладання договору іпотеки, предметом іпотеки також може бути об`єкт незавершеного будівництва, майнові права на нього, інше нерухоме майно, яке стане власністю іпотекодавця після укладення іпотечного договору, за умови, що іпотекодавець може документально підтвердити право на набуте ним у власність відповідне нерухоме майно у майбутньому. Обтяження такого нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації у встановленому законом порядку незалежно від того, хто є власником такого майна на час укладення іпотечного договору. В подальшому адреса розташування предмету іпотеки була змінена. Рішенням виконавчого комітету Гостомельської селищної ради Київської області № 169 від 13 листопада 2013 року присвоєно адресний номер житловому будинку загальною площею 4658,72 кв.м., що розташований на земельний ділянці площею 0,7010 га згідно договору оренди землі по [ADDRESS] нової адреси: [ADDRESS]. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки № 508314 предметом іпотеки є майнові права на нерухоме майно - складову та невід`ємну частину об`єкту нерухомого майна - незавершеного будівництва житлового будинку (1-ї секції житлового будинку з вбудованими та прибудованими нежитловими приміщеннями), який розташований за адресою: [ADDRESS] , яка виражена у вигляді квартир та нежитлових приміщень, а саме: квартири № 2, 3, 4, 5, 6, 9, 10, 11, 13, 14, 17, 18, 19, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 37, 38, 40, 41, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58; нежитлові приміщення: офісні приміщення загальною площею 155,32 кв.м. Пунктом 1.6. договору іпотеки встановлено, що іпотекодавець не має права без письмової згоди іпотекодержателя вчиняти будь-які дії, що можуть вплинути, як безпосередньо, так і опосередковано, як тепер, так і в майбутньому, на кількісні і якісні показники предмету іпотеки, зокрема: іпотекодавець не повинен без згоди іпотекодержателя розпоряджатись будь-яким чином предметом іпотеки або його частиною; зменшувати без належних на то підстав, наявність яких повинна бути письмово обгрунтована іпотекодавцем, якісні та кількісні показники предмета іпотеки; укладати стосовно предмета іпотеки будь-які договори, що встановлюють обтяження предмета іпотеки. Згідно пункту 3.3. договору іпотеки, іпотекодавець має право володіти майновими правами протягом строку дії цього договору. Отже, протягом строку дії договору іпотеки у відповідача ПП фірма «Базальт» було обмежено право власності на майнові права, він не мав права користуватись і розпоряджатись на власний розсуд предметом іпотеки. Відповідно пункту 6.2. договору іпотеки, у разі часткового виконання боржником зобов`язань за кредитним договором іпотека зберігається в початковому розмірі. Пунктом 6.5 Договору іпотеки визначено, що у відповідності із ст.5 Закону України «Про іпотечне кредитування, операції з консолідованим іпотечним боргом та іпотечні сертифікати» за повідомленням іпотекодержателя накладається заборона на відчуження предмета іпотеки. Пунктом 3.4.2. договору встановлений обов`язок іпотекодавця не відчужувати майнові права в будь-який спосіб та не обтяжувати їх зобов`язаннями на користь третіх осіб без отримання попередньої письмової згоди іпотекодержателя. Державна іпотечна установа не надавала згоди ПП фірма «Базальт» як на відчуження майнових прав третім особам так і на реєстрацію права власності на квартири. Житловий будинок, майнові права на який є предметом іпотеки, введено в експлуатацію про що свідчить декларація про готовність об`єкта до експлуатації. Відповідно ч.4 ст. 16 Закону, після завершення будівництва будівля (споруда), житловий будинок або житлова квартира залишається предметом іпотеки відповідно до іпотечного договору. Отже, після введення будинку в експлуатацію квартира [ADDRESS] залишилась предметом іпотеки. В порушення пунктів 1.6, 3.3, 3.4.2, 6.5 договору іпотеки і Закону України «Про іпотеку» ПП фірма «Базальт» розпорядився складовою частиною предмета іпотеки і продала майнові праві на однокімнатну квартиру [ADDRESS] на третьому поверсі, що розташована за адресою : [ADDRESS] [PERSON] . Як стало відомо позивачу, між Приватним підприємством «Фірма «Базальт» та громадянкою [PERSON] укладено договір купівлі-продажу майнових прав. На підставі вказаного договору відповідачу [PERSON] були продані майнові права на однокімнатну квартиру за умовним [ADDRESS] , що розташована на 3-му поверсі, яка є невід`ємною складовою частиною об`єкта капітального будівництва, що знаходиться за будівельною адресою: [ADDRESS] . Згідно умов вказаного договору майнові права на квартиру ПП фірма «Базальт» передав відповідачу [PERSON] після проведення нею оплати 100% вартості майнових прав і підписання Акту прийому - передачі майнових прав. Таким чином, складова частина предмету іпотеки без згоди позивача (іпотекодержателя) була відчужена ПП фірма «Базальт». Просив встановити нікчемність договору купівлі-продажу майнових прав, укладеного між громадянкою [PERSON] та приватним підприємством «Фірма «Базальт»; визнати недійсним договір купівлі-продажу, серія та номер 138 від 27.03.2015 року, укладений між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Власюк Галиною Петрівною Ірпінського міського нотаріального округу Київської області; скасувати державну реєстрацію права власності за [PERSON] на квартиру [ADDRESS] (номер запису про право власності 9204408). 26.09.2017 року позивач подав до суду заяву про зміну предмета позову, відповідно до якої зазначив, що на підставі нікчемного договору купівлі-продажу майнових прав, укладеного між приватним підприємством «Фірма «Базальт» та громадянкою [PERSON] реєстраційною службою Ірпінського міського управління юстиції у Київській області (юридичну особу припинено 07.06.2016 року) проведена державна реєстрація права власності на квартиру [ADDRESS] за [PERSON] . Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо об`єкта нерухомого майна від 18.02.2015 року індексний номер № 33779019: право власності на квартиру у [PERSON] виникло на підставі свідоцтва про право власності, серія та номер: [NUMBER] , виданого 13.05.2014 року реєстраційною службою Ірпінського міського управління юстиції у Київській області. Запис про право власності № 5630689 внесено на підставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний № 12999091 від 13.05.2014 року. Зазначене вище свідоцтво про право власності № 21555495 та Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний № 12999091 вчинені в наслідок нікчемного правочину. Договір купівлі-продажу майнових прав, укладений між [PERSON] та ПП фірма «Базальт» є нікчемним на підставі наступного. 24.05.2013 року між Державною іпотечною установою та ПП «Фірма «Базальт», що виступав майновим поручителем ПАТ «Банк Камбіо» укладено договір іпотеки майнових прав на нерухоме майно №26/3.1-3, який було посвідчено приватним нотаріусом Гамаль І.М. Київського міського нотаріального округу. В подальшому до договору іпотеки вносились зміни та доповнення: № 1 від 30.12.2013 року, № 2 від 25.02.2014 року, № 3 від 23.05.2014 року щодо змін у предметі іпотеки. Згідно пункту 1.2 цього договору предметом іпотеки є майнові права Іпотекодавця на нерухоме майно - складову та невід`ємну частину об`єкту нерухомого майна - незавершеного будівництва житлового будинку (1-ої секції житлового будинку з вбудованими та прибудованими нежитловими приміщеннями), який розташований за адресою: [ADDRESS] , яка виражена у вигляді квартир та нежитлових приміщень. Складовою частиною предмету іпотеки є майнові права на квартиру [ADDRESS] . Відповідно ч.2 ст.5 Закону України «Про іпотеку» в редакції від 01.01.2013 року, чинної на момент укладання договору іпотеки, предметом іпотеки також може бути об`єкт незавершеного будівництва, майнові права на нього, інше нерухоме майно, яке стане власністю іпотекодавця після укладення іпотечного договору, за умови, що іпотекодавець може документально підтвердити право на набуте ним у власність відповідне нерухоме майно у майбутньому. Обтяження такого нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації у встановленому законом порядку незалежно від того, хто є власником такого майна на час укладення іпотечного договору. В подальшому адреса розташування предмету іпотеки була змінена. Рішенням Виконавчого комітету Гостомельської селищної ради Київської області № 169 від 13 листопада 2013 року присвоєно адресний номер житловому будинку загальною площею 4658,72 кв.м. (І черга будівництва, секція №1), що розташований на земельний ділянці площею 0,7010 га згідно договору оренди землі по [ADDRESS] нової адреси: [ADDRESS]. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки № 508314 предметом іпотеки є майнові права на нерухоме майно - складову та невід`ємну частину об`єкту нерухомого майна - незавершеного будівництва житлового будинку (1-ї секції житлового будинку з вбудованими та прибудованими нежитловими приміщеннями), який розташований за адресою: [ADDRESS] , яка виражена у вигляді квартир та нежитлових приміщень, а саме: квартири № 2, 3, 4, 5, 6, 9, 10, 11, 13, 14, 17, 18, 19, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 37, 38, 40, 41, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58; нежитлові приміщення: офісні приміщення загальною площею 155,32 кв.м. Пунктом 1.6. договору іпотеки встановлено, що іпотекодавець не має права без письмової згоди іпотекодержателя вчиняти будь-які дії, що можуть вплинути, як безпосередньо, так і опосередковано, як тепер, так і в майбутньому, на кількісні і якісні показники предмету іпотеки, зокрема: іпотекодавець не повинен без згоди іпотекодержателя розпоряджатись будь-яким чином предметом іпотеки або його частиною; зменшувати без належних на то підстав, наявність яких повинна бути письмово обґрунтована іпотекодавцем, якісні та кількісні показники предмета іпотеки; укладати стосовно предмета іпотеки будь-які договори, що встановлюють обтяження предмета іпотеки. Згідно пункту 3.3. договору іпотеки, іпотекодавець має право володіти майновими правами протягом строку дії цього договору. Отже, протягом строку дії договору іпотеки у ПП фірма «Базальт» було обмежено право власності на майнові права - ПП фірма «Базальт» не мала права користуватись і розпоряджатись на власний розсуд предметом іпотеки. Відповідно пункту 6.2. договору іпотеки, у разі часткового виконання боржником зобов`язань за кредитним договором іпотека зберігається в початковому розмірі. Пунктом 6.5 договору іпотеки визначено, що у відповідності із ст.5 Закону України «Про іпотечне кредитування, операції з консолідованим іпотечним боргом та іпотечні сертифікати» за повідомленням іпотекодержателя накладається заборона на відчуження предмета іпотеки. Пунктом 3.4.2. договору встановлений обов`язок іпотекодавця не відчужувати майнові права в будь-який спосіб та не обтяжувати їх зобов`язаннями на користь третіх осіб без отримання попередньої письмової згоди іпотекодержателя. Державна іпотечна установа не надавала згоди ПП «Фірмі «Базальт» як на відчуження майнових прав третім особам так і на реєстрацію права власності на квартири за іншими особами. Житловий будинок, майнові права на який є предметом іпотеки, введено в експлуатацію про, що свідчить декларація про готовність об`єкта до експлуатації. Після введення будинку в експлуатацію квартира [ADDRESS] залишилась предметом іпотеки. В порушення пунктів 1.6, 3.3, 6.5, 3.4.2 Договору іпотеки і Закону України «Про іпотеку» відповідач ПП фірма «Базальт» розпорядився складовою частиною предмета іпотеки і продав майнові праві на однокімнатну квартиру [ADDRESS] на третьому поверсі, що розташована за адресою: [ADDRESS] відповідачу [PERSON] Як стало відомо позивачу, між Приватним підприємством «Фірма «Базальт» та громадянянкою [PERSON] укладено договір купівлі-продажу майнових прав. На підставі вказаного договору відповідачу [PERSON] були продані майнові права на однокімнатну квартиру за умовним [ADDRESS] , що розташована на 3-му поверсі, яка є невід`ємною складовою частиною об`єкта капітального будівництва, що знаходиться за будівельною адресою: [ADDRESS] . Згідно умов вказаного договору майнові права на квартиру відповідач ПП фірма «Базальт» передав відповідачу [PERSON] , після проведення відповідачем [PERSON] оплати 100% вартості майнових прав і підписання Акту прийому - передачі майнових прав. Зазначений позивачем договір купівлі-продажу майнових прав і акт прийому - передачі майнових прав знаходяться в розпорядженні відповідачів. Просив встановити нікчемність договору купівлі-продажу майнових прав, укладеного між [PERSON] та приватним підприємством «Фірма «Базальт»; визнати недійсним договір купівлі-продажу, серія та номер 138 від 27.03.2015 року укладений між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Власюк Галиною Петрівною Ірпінського міського нотаріального округу Київської області; застосувати наслідки недійсності договору: - скасувати рішення приватного нотаріуса Ірпінського нотаріального округу Київської області Власюк Тетяни Михайлівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 20334404 від 27.03.2015 року на підставі якого внесено запис про право власності 9204408 щодо реєстрації за громадянином [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS], що знаходиться за адресою: [ADDRESS]; зобов`язати приватного нотаріуса Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Власюк Тетяну Михайлівну (адреса: [ADDRESS]) внести запис про скасування державної реєстрації права власності [PERSON] (номер запису про право власності: 9204408) на квартиру [ADDRESS], що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Представник позивача у судове засідання не зявився, надав заяву про розгляд справи в його відсутності, позовні вимоги підтримав та просить їх задовольнити. Відповідач - [PERSON] , в судове засідання не з`явилася. Заяву про слухання справи за її відсутності не надала, причини неявки суду не повідомила. Про час і місце слухання справи повідомлена належним чином. Відповідач - приватне підприємство фірма «Базальт», в судове засідання не з`явився. Заяву про слухання справи за його відсутності не надав, причини неявки суду не повідомив. Про час і місце слухання справи повідомлений належним чином. Відповідач - [PERSON] , в судове засідання не з`явився. Заяву про слухання справи за його відсутності не надав, причини неявки суду не повідомив. Про час і місце слухання справи повідомлений належним чином. Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Власюк Тетяна Михайлівнав судове засідання не з`явилася. Заяву про слухання справи за її відсутності не надала, причини неявки суду не повідомила. Про час і місце слухання справи повідомлена належним чином. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає позов таким,що не підлягає до задоволення. Судом встановлено, що згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо об`єкта нерухомого майна від 18.02.2015 року індексний номер № 33779019: право власності на квартиру у [PERSON] виникло на підставі свідоцтва про право власності, серія та номер: [NUMBER] , виданого 13.05.2014 року реєстраційною службою Ірпінського міського управління юстиції у Київській області. Запис про право власності № 5630689 внесено на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний № 12999091 від 13.05.2014 року. 24.05.2013 року між Державною іпотечною установою та ПП «Фірма «Базальт», що виступав майновим поручителем ПАТ «Банк Камбіо» укладено договір іпотеки майнових прав на нерухоме майно № 26/3.1-3, який було посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гамаль І.М. Згідно договору від 23.05.2014 року серія НАА 190773 про внесення змін та доповнень № 3 до договору іпотеки майнових прав на нерухоме майно № 26/3.1-3 (майнової поруки) посвідченого 24 травня 2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу. Гамаль І.М. за реєстровим № 1254 предметом іпотеки за даним договором є майнові права іпотекодавця на нерухоме майно - складову та невід`ємну частину об`єкту нерухомого майна - незавершеного будівництва житлового будинку (1-ї секції житлового будинку з вбудованими та прибудованими нежитловими приміщеннями), який розташований за адресою: [ADDRESS] , яка виражена у вигляді квартир та нежитлових приміщень, а саме: квартири № 2, 3, 4, 5, 6, 9, 10, 11, 13, 14, 17, 18, 19, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 37, 38, 40, 41, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58; нежитлові приміщення: офісні приміщення загальною площею 155,32 кв.м. Відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації, будинок [ADDRESS] , введено в експлуатацію. Згідно рішення виконавчого комітету Гостомельської селищної ради Київської області № 169 від 13.11.2013 року присвоєно адресний номер житловому будинку загальною площею 4658,72 кв.м (І черга будівництва, секція №1), що розташований на земельній ділянці площею 0,7010 га згідно договору оренди землі по [ADDRESS] нової адреси: [ADDRESS]. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 2,3 ст. 12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській,цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі сторони або особа,щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Спірні правовідносини, які виникли між сторонами регулюються нормами Закону України «Про іпотеку», ст. 203, 215, 216 ЦК України. Статтею 12 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що правочин щодо відчуження іпотекодавцем переданого в іпотеку майна або його передачі в наступну іпотеку, спільну діяльність, лізинг, оренду чи користування без згоди іпотекодержателя є недійсним. Судом встановлено, що Державна іпотечна установа не надавала згоди як на відчуження майнових прав третім особам так і на реєстрацію права власності на квартиру. В порушення пунктів 1.6, 3.3, 6.5, 3.4.2 Договору іпотеки і Закону України «Про іпотеку» відповідач ПП фірма «Базальт» розпорядився складовою частиною предмета іпотеки і продав майнові праві на однокімнатну квартиру [ADDRESS] на третьому поверсі, що розташована за адресою: [ADDRESS] відповідачу [PERSON] При цьому були порушені права Державної іпотечної установи, поскільки відповідно до п 1.9 договору іпотеки №26/3.1-3 від 24.05.2013р за рахунок заставленого майна вимоги Іпотекодержателя (Державної іпотечної установи) задовольняються у повному обсязі. Судом встановлено, що рішенням господарського суду м.Києва від 26.01.2015 року було задоволено позов Державної іпотечної установи та стягнуто на її користь з Публічного акціонерного товариства «Банк Камбіо» заборгованість за кредитним договором №26/3 від 24.05.2013 року. Відповідно до ст. 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою, третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Відповідно ст.216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. Частиною 4 та 5 Постанови Пленуму Верховного суду України від 06.11.2009, №9 «Про практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» визначено, що «Судам відповідно до статті 215 ЦК ( 435-15 ) необхідно розмежовувати види недійсності правочинів: нікчемні правочини - якщо їх недійсність встановлена законом (частина перша статті 219, частина перша статті 220, частина перша статті 224 тощо), та оспорювані - якщо їх недійсність прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує їх дійсність на підставах, встановлених законом (частина друга статті 222, частина друга статті 223, частина перша статті 225 ЦК тощо). Нікчемний правочин є недійсним через невідповідність його вимогам закону та не потребує визнання його таким судом. Оспорюваний правочин може бути визнаний недійсним лише за рішенням суду. Відповідно до статей 215 та 216 ЦК ( 435-15 ) суди розглядають справи за позовами: про визнання оспорюваного правочину недійсним і застосування наслідків його недійсності, про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину. Вимога про встановлення нікчемності правочину підлягає розгляду в разі наявності відповідного спору. Такий позов може пред`являтися окремо, без застосування наслідків недійсності нікчемного правочину. У цьому разі в резолютивній частині судового рішення суд вказує про нікчемність правочину або відмову в цьому. Вимога про застосування наслідків недійсності правочину може бути заявлена як одночасно з вимогою про визнання оспорюваного правочину недійсним, так і у вигляді самостійної вимоги в разі нікчемності правочину та наявності рішення суду про визнання правочину недійсним. Наслідком визнання правочину (договору) недійсним не може бути його розірвання, оскільки це взаємовиключні вимоги . Якщо позивач посилається на нікчемність правочину для обґрунтування іншої заявленої вимоги, суд не вправі посилатися на відсутність судового рішення про встановлення нікчемності правочину, а повинен дати оцінку таким доводам позивача. Відповідно до статей 215 та 216 ЦК ( 435-15 ) вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним та про застосування наслідків його недійсності, а також вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину. Заявляючи вимоги про встановлення нікчемності договору купівлі-продажу майнових прав, укладеного між громадянином [PERSON] та приватним підприємством «Фірма «Базальт» та визнання недійсним договір купівлі-продажу, серія та номер 138 від 27.03.2015 року укладений між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Власюк Галиною Петрівною Ірпінського міського нотаріального округу Київської області, позивач не зазначає в силу якого закону встановлена його недійсність. Посилання позивача на ст. 12 Закону України «Про іпотеку» є помилковим, поскільки даною нормою передбачено, що правочин щодо відчуження іпотекодавцем переданого в іпотеку майна або його передачі в наступну іпотеку, спільну діяльність, лізинг, оренду чи користування без згоди іпотекодержателя є недійсним, а не нікчемним. Договір купівлі-продажу майнових прав на квартиру є оспорюваним договором відповідно до ст. 203,215 ЦК України. Однак вказані вимоги позивачем не заявлені. Відповідно до ч 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтереси особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Однак суд при вирішенні даного спору по суті не може застосувати положення ст. 5 ЦПК України, поскільки позивач у своїй заяві про зміну предмету позову не заявляє відповідних позовних вимог. Враховуючи викладені обставини, суд відмовляє позивачу у позовних вимогах про встановлення нікчемності договору купівлі-продажу майнових прав, укладеного між громадянкою [PERSON] та приватним підприємством «Фірма «Базальт»; визнання недійсним договір купівлі-продажу, серія та номер 138 від 27.03.2015 року укладений між [PERSON] та [PERSON] , посвідчений приватним нотаріусом Власюк Галиною Петрівною Ірпінського міського нотаріального округу Київської області; застосування наслідків недійсності договору: - скасувати рішення приватного нотаріуса Ірпінського нотаріального округу Київської області Власюк Тетяни Михайлівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 20334404 від 27.03.2015 року на підставі якого внесено запис про право власності 9204408 щодо реєстрації за громадянином [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS], що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; зобов`язання приватного нотаріуса Ірпінського міського нотаріального округу Київської області Власюк Тетяну Михайлівну (адреса: [ADDRESS]) внести запис про скасування державної реєстрації права власності [PERSON] (номер запису про право власності: 9204408) на квартиру [ADDRESS], що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . На підставі ст. ст. 215, 216 ЦК України,

Outcome: dismissed