Jurisdiction: civil
Date: 2015-08-25 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідача про визнання недійсним Акту про порушення № 31799 від 26.03.2015 РЕМ «Північний» Структурного відокремленого підрозділу «Київські електричні мережі «Публічного акціонерного товариства «Київенерго» та визнати недійсним Протокол № 1213 від 28.04.2015 засідання комісії Структурного відокремленого підрозділу «Київські електричні мережі «Публічного акціонерного товариства «Київенерго» по розгляду Акту про порушення № 31799 від 26.03.2015. Вказані рішення вважає такими, що складені з порушенням чинного законодавства та прав позивача. В обґрунтування позову зазначає, що оскільки лічильник електроенергії по її квартирі встановлено на сходовій клітці, то відповідальність за його збереження та пломб на ньому згідно норм чинного законодавства покладається на КП «Куренівське Подільського району м. Києва» у віданні якого перебуває будинок. Ні Акт, ні Протокол не містять належного обґрунтування порушень позивача, навпаки позивач належно виконує свої обов'язки з оплати електричної енергії. Вважає, що саме відповідачем та КП «Куренівське Подільського району м. Києва» не виконано своїх обов'язків щодо належного утримання приладу обліку електричної енергії, що призвело до порушень в його роботі. В судовому засіданні позивач та його представник доводи позовної заяви підтримали в повному обсязі та просили її задовольнити. Представник відповідача заперечив проти задоволення позову, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість. Заслухавши осіб, які беруть участь у справі, повно та всебічно з'ясувавши всі обставини справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що 25.05.2009 року представником СВП «Енергозбут Київенерго» за адресою: м. Київ, [ADDRESS] було встановлено лічильник НІК 2102-02 № 135486 з метою обліку споживання електричної енергії по квартирі №130, що видано відповідну довідку. Позивачем щомісячно знімалися показання електролічильника, про що вносилися дані до абонентської книжки та по них сплачувалися послуги за надану електроенергію. 16.03.2015 близько 23-00 год. позивач виявив факт несанкціонованого доступу до її електролічильника, який встановлений на сходовій клітці в електрощитку, про що свідчив вирваний електропровід, що забезпечував постачання електроенергії до її квартири та зірвані пломби на електролічильнику, про що вона повідомила КП «Куренівське Подільського району міста Києва» (структурний підрозділ обслуговуючої організації), де її повідомили про необхідність звернення до ПАТ «Київенерго». В результаті огляду електролічильника представниками РЕМ «Північний» СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго» було складено Акт про порушення №31799 від 26.03.2015, яким встановлено факт порушення позивачем ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.9, 10, 14, 42 ПКЕЕН - відсутність правої та лівої пломб Держспоживстандарту на лічильнику; відсутність пломби електропередавальної організації на клемній кришці лічильника, а також про необхідність проведення експертизи лічильника. Одразу ж лічильник було замінено на інший - НІК 2102- 04 №1562699, про що свідчить Акт про виконання технічної перевірки енергопостачальною компанією від 26.03.2015. Актом №777 проведеної експертизи лічильників електроенергії від 16.04.2015, встановлено, що він не донараховує електроенергію, а максимальна похибка становить -47,48%. За результатами засідання комісії з розгляду акту про порушення №31799 від 26.03.2015 в було складено Протокол №1213 від 28.04.2015, та прийнято рішення провести нарахування згідно з п.3.3 та за формулою 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення позивачем ПКЕЕ (ПКЕЕН) на суму 7843,90 грн. За положеннями ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст..26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та ПКЕЕ згідно із законодавством України. Відповідно до п. п. 19, 21 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ встановлено, що розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку проводиться споживачем щомісяця. Електропостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Згідно з п. 48 Правил, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку споживач несе відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до ч. 2 ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», встановлено відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕ, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий - залишається в енерголпостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника ( п.53 ПКЕЕ). Статтею 16 Цивільного Кодексу України встановлено, що кожна сторона має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Підстави та порядок складання акта про порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі актів, що засвідчують факти її розкрадання, врегульовано, зокрема, п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357. З урахуванням положень статей 15, 16 ЦК України не є належним способом захисту судом цивільних прав та інтересів особи пред'явлення позову про визнання акта про порушення правил користування електричною енергією недійсним, зокрема, і у справах про стягнення збитків, завданих позаобліковим споживанням електричної енергії. Зазначений акт є лише фіксацією порушення, що було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання зазначених вище Правил. Згідно зі ст. 57 ЦПК такий акт є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 212 ЦПК (постанова Верховного Суду України від 6 червня 2011 р. у справі № 6-4цс11). Щодо позовних вимог про недійсність Протоколу № 1213 від 28.04.2015 засідання комісії Структурного відокремленого підрозділу «Київські електричні мережі «Публічного акціонерного товариства «Київенерго» по розгляду Акту про порушення № 31799 від 26.03.2015, то слід зазначити наступне. З матеріалів справи та з пояснень сторони позивача вбачається, що підставою для звернення з відповідним позовом було недотримання процедури при складанні зазначеного протоколу, а не рішення щодо стягнення суми заборгованості. Відповідно до вимог діючого законодавства порядок складання такого Протоколу передбачений Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМ України від 26 липня 1999 року №1357. Відповідно до вимог п. 53 Правил, Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4.05.2006 р. N 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення). Матеріали справи свідчать про те, що при складанні вищезгаданого протоколу відповідною комісією за участі позивача не було порушено процедуру його складання. Таким чином, складені структурним підрозділом відповідача Акту про порушення № 31799 від 26.03.2015 та Протокол № 1213 від 28.04.2015 засідання комісії по розгляду Акту про порушення № 31799 від 26.03.2015, є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання ПКЕЕ, а протоколом засідання комісії визначено розмір збитків за порушення, які виявлені та зафіксовані у зазначеному акті. При цьому зазначені акт та протокол не встановлюють для позивача обов'язків, а мають рекомендаційний характер щодо сплати нарахованих збитків, тобто є претензією, у випадку незадоволення якої ПАТ «Київенерго» матиме право на загальних підставах звернутися до суду із позовом про стягнення заборгованості і в такому випадку такий акт підлягає оцінці судом як доказ відповідно до ст..212 ЦПК України. Указаний висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 6 червня 2011 року у справі № 6-4 цс11 і відповідно до ст..360-7 ЦПК України є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить зазначену норму права, та для всіх судів України. Враховуючи вищезгадані обставини, суд дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed