Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача, яким, після зменшення розміру позовних вимог із урахуванням висновків проведеної по справі судової будівельно-технічної експертизи, просить стягнути з відповідача на його користь в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири позивача 8 534,00 гривень, а також моральної шкоди в сумі 5000,00 гривень, вирішивши також питання щодо розподілення судових витрат по справі. Свої вимоги мотивує тим, що позивач є власником кв. [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна від 01.03.2011 року. Відповідач є власником квартири № 17, що за тією ж адресою, яка розташована поверхом вище квартири позивача. 09.03.2014 року квартиру позивача було затоплено з вини відповідача, через що було пошкоджено стелю, стіну та ламіноване покриття квартири позивача, що було зафіксовано 18.03.2014 року співробітниками інспекції за станом житлового фонду Херсонської міської ради, з приводу чого складено відповідний акт. Залиття квартири сталося з підстав недбалого поводження із сантехнічними приладами. Вказує про те, що відповідач, як законний власник квартири, з якої сталося залиття помешкання позивача, повинна нести відповідальність за спричинену залиттям шкоду. Зазначає про те, що внаслідок залиття квартири позивачу, окрім як матеріальну, було спричинено ще й моральну шкоду, що полягає в тому, що після залиття квартири позивача, останній тривалий час не міг відновити свої порушені права, в квартирі постійно відчувається відповідний неприємний запах спричинений залиттям, а також залишились візуальні сліди затоплення, що спричиняє дискомфорт. У судовому засіданні представники позивача за довіреністю та ордером і договором про надання правової допомоги [PERSON] та адвокат [PERSON] відповідно, позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити із викладених у позові підстав. Відповідач та її представник за довіреністю [PERSON], обставини затоплення квартири позивача викладені у позові визнали частково, при цьому повністю заперечували щодо суми визначеної позивачем матеріальної шкоди, вказуючи про те, що погоджуються із вартістю необхідних відновлювальних робіт, для усунення наслідків залиття квартири на суму 2 636,00 грн., що була визначена інженером-проектувальником нерухомого майна. В задоволенні решти позовних вимог просили відмовити за недоведеністю. Заслухавши пояснення учасників судового засідання та їх представників, що з'явились, покази експерта, яка робила з приводу розглядуваних судом обставин відповідний висновок, а також дослідивши покази допитаних у судовому засіданні свідків та письмові докази по справі, суд приходить до наступних висновків та відповідних ним правовідносин. Так, позивачу по справі на праві приватної власності належить кв. [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі-продажу нерухомого майна від 01.03.2011 року, посвідченим та зареєстрованим у встановленому законом порядку, де позивач і мешкає. Квартира [ADDRESS], на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого та зареєстрованого у встановленому законом порядку, належить відповідачу по справі [PERSON]. Щодо вказаних обставин учасники сторони та треті особи у судовому засіданні не заперечували. Відповідно до акту технічного обстеження квартири [ADDRESS] від 18.03.2014 року, складеного інспекторами інспекції по нагляду за станом житлового фонду за участю власника вказаного майна, виявлено обвалення глиняної штукатурки зі стелі житлової кімнати площею біля 1,0 кв.м., при цьому частина, де обвалилась стеля на момент обстеження зберегла запах сирості. Окрім того, на стелі наявні сліди жовто-коричневого кольору. Також під час залиття помешкання вода потрапила на ламіновану підлогу, що призвело до викривлення підлоги та появи деформації на стиках і порушення її рівності. Окрім того зазначеним актом встановлено, що кухня кв. [ADDRESS], розташована над житловою кімнатою квартири позивача. Враховуючи відсутність доступу до квартири відповідача, за попереднім висновком, залиття квартири позивача відбулось внаслідок недбалого поводження з сантехнічними приладами мешканців вищезгаданої кв. № 17. З висновку співробітників Комсомольського РВ ХМУ УМВС України в Херсонській області від 15.03.2014 року вбачається, що залиття квартири позивача за вказаних ним у позові обставин відбулось 09.03.2014 року о 19.00 годині. Згідно висновку проведеної по справі судової будівельно-технічної експертизи, обставини викладеній в якій повністю підтвердила у судовому засіданні, будучі допитаною в якості експерта [PERSON], вартість будівельних робіт, необхідних для відновлення квартири позивача після її залиття за вказаних у позові обставин становить 8 534,00 гривень. При цьому обставини залиття квартири позивача, вказані останнім у розглядуваному позові, та встановлені судом підтвердила у судовому засіданні свідок позивача [PERSON]. За приписами ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом. Згідно ст. 190 вказаного Кодексу підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, об'єктам благоустрою і зеленим насадженням на прилеглих до будинків ділянках, зобов'язані відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За ч. 3 згаданої статті збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Таким чином, враховуючи наведене, суд приходить до переконання про законність та обґрунтованість позивних вимог в частині стягнення з відповідача матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири позивача, та відповідно про необхідність задоволення позову у вказаній частині на суму зазначену у позовній заяві, із урахуванням зменшення позивачем суми позовних вимог в цій частині. При цьому, суд також враховує покази допитаної в якості свідка по справі відповідача, згідно яких, остання, не заперечувала фактично щодо факту залиття квартири позивача із помешкання, що розташоване вище та належить їй на праві приватної власності, що сталося внаслідок недбалого поводження із сантехнічними приладами. Разом із тим, суд критично оцінює подану відповідачем сметну документацію затверджену інженером-проектувальником [PERSON], з приводу вартості відновлювальних робіт, що необхідно здійснити після залиття квартири позивача за встановлених судом обставин, враховуючи те, що, як показала будучі допитаною в судомо засіданні сама відповідач, вона дійсно запрошувала для оцінки спричинених залиттям квартири позивача матеріальних збитків співробітника фірми, що займається будівельними роботами, враховуючи зокрема те, що відповідач показала в суді, що до помешкання позивача вона в якості відповідного спеціаліста запрошувала майстра -чоловіка на ім'я Сергій, який, вказав їй про те, що остаточну вартість збитків можливо буде оцінити лише після висихання слідів затоплення, проте вдруге відповідний майстер так і не відвідував квартиру позивача. Окрім того, згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; За ч. ч. 3, 4 згаданої статті моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. При визначенні розміру відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд враховує характер та обсяг страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач по справі, характер немайнових втрат (їх тривалість, можливість відновлення тощо), тяжкість вимушених змін у його житі стосунках. Зокрема судом враховано те, що позивач намагався у досудовому порядку вирішити питання відшкодування завданих йому залиттям квартири збитків, проте, визнана відповідачем сума, яку вона погодилась відшкодувати, не відповідає встановленим судом обставинам справи, а також враховує те, що відповідач був змушений певний час мешкати у квартирі, зі слідами затоплення, зокрема із запахом сирості та відповідними плямами, що залишились після висихання місць затоплення. Враховуючи викладене суд приходить до переконання, що необхідною, розумною та достатньою сумою, в рахунок відшкодування позивачу спричиненої йому моральної шкоди, завданої залиттям помешкання останнього, буде 2000,00 гривень. Слід зазначити, що згідно ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. За приписами ст. 11 цього ж Кодексу, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Питання щодо розподілення судових витрат по справі суд, із урахуванням положень ст.ст. 80, 84 ЦПК України, вирішує відповідно до ст. 88 вказаного Кодексу, враховуючи також вимоги закону. щодо граничного розміну належного до відшкодування за надану стороні по справі правову допомогу. На підставі викладеного, та

Outcome: partial