Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-16 00:00:00

Позивач, звернувся до суду та просить постановити рішення, яким стягнути з [PERSON] вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією в розмірі 25 862.07 гривень та витрати на сплату судового збору. Свої вимоги мотивує тим, що відповідно до особового рахунку № [NUMBER] відкритого на ім`я [PERSON] , АТ «Одесаобленерго» постачає електричну енергію за адресою: [ADDRESS] , а споживач [PERSON] , здійснює розрахунки за спожиту електричну енергію, таким чином на підставі вищезазначеного слід вважати, що у сторін виникли договірні правовідносини, що відповідає правовій позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених в ухвалах від 02.07.2014 року по справі №6-13928св14. 01.03.2019 року уповноваженими представниками АТ «Одесаобленерго» проводилась перевірка об`єкту споживача за адресою: [ADDRESS] , на відповідність споживання електричної енергії правилам, в ході якої було виявлено порушення, а саме: «Монтаж відгалуження від електропроводки на вводі в будинок на окрему розетку. Електроенергія споживається, а приладом обліку не враховується. Дане порушення не можливо виявити при контрольному огляді приладу обліку». Акт складено у присутності [PERSON] , яка знаходилась в будинку на час перевірки, підписано споживачем та уповноваженими представниками АТ «Одесаобленерго». 28.03.2019 року у присутності [PERSON] було проведено засідання комісії з розгляду акту про порушення правил №8002885 від 01.03.2019 року та було підтверджено факт виявленого порушення. Зазначене стало приводом для звернення до суду. Ухвалою від 23.07.2020 року було відкрито провадження по справі та призначено підготовчий розгляд на 18.08.2020 року о 09:00 годині. 18.08.2020 року ухвалою суду закрито підготовчий розгляд та призначено справу до судового розгляду на 17.09.2020 об 11:00 годині. Представник позивача підтримала позовні вимоги, наполягала на їх задоволенні, надала пояснення з підстав зазначених в позові. Відповідач позовні вимоги визнала цілком і беззаперечно. Пояснила, що вона визнає факт допущеного порушення та завдання в зв`язку з цим збитків АТ «Одесаобленерго». Втім в силу важкого матеріального становища вона не спроможна сплати таку велику суму завданої шкоди, оскільки отримує мінімальну пенсію в розмірі 1712.00 гривень в місяць. Оцінивши усі докази зібрані в справі у їх сукупності, виходячи з обставин, встановлених під час судового розгляду справи, враховуючи норми діючого законодавства, яким врегульовані встановлені судом правовідносини, пояснення та заяви сторін по справі, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. На підставі ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що відповідно до особового рахунку № [NUMBER] відкритого на ім`я [PERSON] далі за текстом - (Відповідач), АТ «Одесаобленерго постачає електричну енергію за адресою: [ADDRESS] , а споживач [PERSON] , здійснює розрахунки за спожиту електричну енергію. Таким чином у сторін виникли договірні правовідносини, що відповідає правовій позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних сиріт викладених в ухвалі від 02.07.2014 року по справі № 6-13928св14. Згідно умов зазначеного Договору, Відповідач зобов`язаний зокрема дотримуватись вимог діючого законодавства у сфері постачання електричної енергії, не допускати порушення ПРРЕЕ, а також нести відповідальність за виявлені порушення Правил. 01.03.2019 року уповноваженими представниками АТ «Одесаобленерго», на підставі п.5.1.1. Правил, проводилась перевірка об`єкту споживача за адресою: [ADDRESS] , на відповідність споживання електричної енергії Правилам, в ході проведення якої, було виявлено порушення пп. 5.5.5 Правил, а саме: «Монтаж відгалуження від електропроводки на вводі в будинок на окрему розетку. Електроенергія споживається приладом обліку не враховується. Дане порушення не можливо виявити при контрольному огляді приладу обліку». Акт складено у присутності [PERSON] , яка знаходилась в будинку на час перевірки, та підписано споживачем та уповноваженими представниками АТ «Одесаобленерго». Також слід зазначити, що відповідач вніс до акту свої зауваження (мовою оригіналу)- «Включали сварку, пилу, для личных нужд по хозяйству» (а.с. 4). 28.03.2019р. у присутності [PERSON] було проведено засідання комісії з розгляду акту про порушення Правил № 8002885 від 01.03.2019 року (а.с.10). За фактом проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення Правил №8002885 від 01.03.2019 року, наслідками якого було підтверджено факт виявленого порушення, кваліфіковано, що порушення сталось з вини споживача, членами комісії було прийнято рішення яке оформлене протоколом № 7 від 28.03.2019 року про нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії у відповідності до Правил та положень про нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. Розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ виконано у відповідності до вимог п. 3.1.5 Методики. Розрахунковий добовий обсяг споживання електроенергії визначено у відповідності до п. 3.5 Методики за формулою (2.7) Методики. Кількість днів, за який має здійснюватись перерахунок, визначено у відповідності до и.3.3 «б» абзац 2 Методики за 12 місяців, що передували дню виявлення порушення. Час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 год. На підставі викладеного, відповідачу було надано протокол засідання комісії Белградського РЕМ з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ та рахунок для сплати суми нарахованої на підставі акту про порушення № 8002885 від 01.03.2019 р. на суму 25862,07 грн. П.п.20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ встановлено, що споживач зобов`язаний не допускати без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. У відповідності до п. 5.1.1. Правил АТ «Одесаобленерго» як Оператор системи розподілу має право, зокрема - проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживане, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку. Відповідно до п. 8.2.5. Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт пре порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Також право, підстави, порядок виявлення, фіксації порушень Правил та питання відносно розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, закріплено у Методиці розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, затвердженої Постановою НКРЕ №28 від 04.05.2006 року (далі - Методика). Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. Так, постачання фізичним особам електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією. Підключення електроенергії за заявою наймача (власника квартири) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Правилами. Відповідно до п. 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за не обліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за не обліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку Відповідно до ч.4 ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. У відповідності до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Згідно ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ч. 2 ст. 612 ЦК України боржник, який прострочив виконання зобов`язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. У відповідності до положень ст.ст.13, 81, 83 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Згідно ст.82 ч.1 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази. Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення(стаття 229 ЦПК України). Суд розглядає справу дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, оцінюючи докази у справі у їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням згідно ст. 229 ЦПК України, захищаючи порушені, невизнані або оспорюванні права, свободи чи інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб згідно ст. 2 ЦПК України. При розгляді даної справи предмет доказування доведений позивачем відповідними доказами, при чому, їх аналіз дозволяє зробити висновок про те, що вони є належними, допустимими та достовірними як кожний окремо, так і у взаємному зв`язку у їх сукупності. На підставі вищенаведеного суд вважає, що вимоги АТ «Одесаобленерго» про стягнення з відповідача вартості необлікованої електричної енергії, що виникла внаслідок - порушення споживачем правил користування електричною енергією є обґрунтованими. Загальна сума заборгованості [PERSON] перед АТ «Одесаобленерго» становить 25862,07 гривень, яка підлягає до стягнення. Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Положеннями ст.141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Статтею 142 ЦПК України врегульовано порядок розподілу витрат у разі визнання позову, закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду А саме, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Судом встановлено, що позивач поніс витрати по сплаті судового збору в розмірі 2102,00 гривень. Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним ухвалити рішення про розподіл витрат з рахуванням визнання позову відповідачем, та повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору сплаченого при поданні позову в розмірі 1051.00 гривень, оскільки саме такий розмір відповідає 50 % сплаченого позивачем судового збору при подачі позовної заяви. Інші 50 відсотків судового збору в розмірі 1051.00 гривень стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved