Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою, в якій просить суд визнати за ним право власності на 43/100 частини земельної ділянки, розташованої за адресою: м. Харків, вул. Істомінська, 14 в порядку спадкування після смерті [PERSON], яка померла 06.11.2017 року. В обґрунтування позову зазначив, що він як єдиний спадкоємець померлої отримав у відповідній державній нотаріальній конторі свідоцтво про право власності на житло після померлої за вищевказаною адресою, однак щодо земельної ділянки нотаріус відмовив йому, оскільки право власності на земельну ділянку між померлою спадкодавицею позивача за первинним позовом та іншим власником земельної ділянки було оформлено як спільна сумісна власність без визначення ідеальних часток кожного зі співвласників, що унеможливлює оформлення спадкових прав на земельну ділянку у позасудовому порядку. Ухвалою суду від 19.10.2018 року провадження по справі відкрито у загальному позовному провадженні відповідно до вимог п.2 ч.4 ст.274 ЦПК України, призначене підготовче судове засідання, відповідачу наданий час для подання відзиву, а третій особі час для подання пояснення (а.с.39). \~ \~ \~Під час\~проведення підготовчого\~судового засідання\~від відповідача\~по справі\~надійшла зустрічна\~позовна заява,\~в якій\~[PERSON] просила суд визнати за нею право власності на 57/100 частини земельної ділянки, розташованої за адресою: м. Харків, вул. Істомінська, 14 у порядку спадкування після смерті [PERSON], яка померла 16.12.2017 року. В обґрунтування зустрічної позовної заяви зазначила, що відповідач за первинним позовом та позивач за зустрічним є єдиним спадкоємцем померлої [PERSON], вона отримала 12.09.2018 року свідоцтво про право спадщини на частину житлового будинку, розташованого за адресою спірного майна, однак їй було відмовлено в оформленні спадкових прав на земельну ділянку у позасудовому порядку, оскільки право власності її спадкодавця [PERSON] та право власності спадкодавця за первинним позовом [PERSON] здійснено на праві спільної сумісної власності без визначення ідеальних часток співвласників. Розгляд зустрічної позовної заяви обумовлений єдиним предметом позову, єдиним складом учасників справи та єдиною підставою правового регулювання. Ухвалою суду від 30.01.2019 року підготовче судове засідання по справі закрито та справу призначено до судового розгляді по суті без відзиву з боку первинного відповідача на первинну позовну заяву та без відзиву з боку відповідача за зустрічною позовною заявою на зустрічну позовну заяву. Також до суду не надходили пояснення третьої особи щодо первинною та зустрічної позовної заяви (а.с.73) Одночасно ухвалою суду від 30.01.2019 року про закриття підготовчого провадження для розгляду справи по суті із 7-ої Харківської ДНК витребувано копію спадкової справи після померлої 06.11.2017 року [PERSON] Належним чином завірена копія вказаною спадкової справи для розгляду справи по суті надійшла. У судове засідання позивач та її представник не прибули, від представника позивача надійшла заява, в якій вона заявлені у первинній позовній заяві вимоги підтримала та просила їх задовольнити, вимоги зустрічної позовної заяви визнала та проти їх задоволення не заперечувала, відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України просила провести розгляд справи по суті без участі позивача за первинним позовом та її представника. У судове засідання відповідач та її представник не прибули, від представника відповідача надійшла заява, в якій вона заявлені у зустрічній позовній заяви вимоги підтримала та просила їх задовольнити, вимоги первинної позовної заяви визнала та проти їх задоволення не заперечувала, відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України просила провести розгляд справи по суті без участі позивача за зустрічним позовом та її представника. Представник третьої особи як за первинною, так і за зустрічною позовною заявою Управління Державного земельного агентства у м. Харкові у судове засідання, зокрема як під час підготовчого судового засідання, так і при розгляді справи по суті, не прибув, про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки не повідомив, у звязку з чим суд вважає за можливе розглянути справу по суті без участі представника вказаного учасника справи, оскільки його безпосередня участь під час судового розгляду не є необхідною. У звязку з неявкою учасників справи та їх представників у судове засідання, фіксування судового засідання звукозаписувальним технічним пристроєм не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 ЦПК України. Судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Предметом спору є земельна ділянка, загальною площею 0,0726 га, розташована у м. Харкові по вул. Істомінській, 14 та на праві спільної сумісної приватної власності належав [PERSON] та [PERSON] на підставі державного акту про право власності на земельну ділянку серії ЯД №047157, виданого 01.11.2017 року на підставі рішення 13 сесії V скликання Харківської міської ради від 25.04.2007 року за №85/7 (а.с.). Державний акт на ім`я [PERSON] зареєстрований в книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та про право корисутванння землею, договорів оренди землі за №6107671000096. Цільове призначення земельної ділянки обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, кадастровий номер земельної ділянки 6310137500:05:007:0003. 06.11.2017 року у м. Харкові померла [PERSON]. Після її смерті в рамках спадкової справи №11/2018, відкритої 09.01.2018 року 7-ою Харківською Державною нотаріальною конторою, між двома спадкоємцями [PERSON] та [PERSON] 18.07.2018 року був укладений договір про поділ спадщини (реєстровий номер №5-367), відповідно до якого єдиним спадкоємцем щодо спірного майна (ідеальної частки у земельній ділянці) за предметом спору у даній справі був визнаний [PERSON] Крім того, [PERSON] став єдиним спадкоємцем 43/100 житлового будинку з надвірними будівлями №14 по вул. Істомінській у м. Харкові. 16.12.2017 року у м. Харкові померла [PERSON]. Після її смерті на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 12.09.2018 року, виданого 3-ю Харківською Державною нотаріальною конторою (спадкова справа №147/2018, реєстровий номер 1-363), єдиним спадкоємцем на 57/100 житлового будинку з надвірними будівлями №14 по вул. Істомінській у м. Харкові стала позивач за зустрічним позовом [PERSON] (а.с.). Крім цього, відповідно до довідки від 07.09.2018 року за №1837/02-14, виданої 3-ю ХДНК встановлено, що позивач [PERSON] є єдиним спадкоємцем померлої [PERSON], оскільки була зареєстрована разом із нею на час смерті останньої (а.с.). В той же час померла [PERSON] державний акт на своє ім`я у встановленому діючим законодавством на той час порядку не отримувала, що не є перешкодою для визнання права власності на земельну ділянку за її спадкоємцем. Таким чином, судом встановлюється, що позивач за первинним позовом [PERSON] та позивач за зустрічним позвом [PERSON] є належними субєктами звернення до суду щодо спірного майна та мають право на визначення ідеальних часток у земельній ділянці, що належала померлим спадкоємцям [PERSON] та [PERSON] Відповідно до ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. На підставі ч.1 та ч.2 ст.1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення; до спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. Згідно з ч.1 ст.86 Земельного кодексу України земельна ділянка може знаходитись у спільній власності із визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення часток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Частиною 1 статті 87 ЗК України визначено підстави виникнення права спільної часткової власності на земельну ділянку: -при добровільному об`єднанні власниками належних їм земельних ділянок; -при придбанні у власність земельної ділянки двома чи більше особами за цивільно-правовими угодами; -при прийнятті спадщини на земельну ділянку двома або більше особами; -за рішенням суду. Відповідно до ч.4 ст.120 ЗК України у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. На підставі ч.1 та ч.2 ст.377 ЦК України до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача); розмір та кадастровий номер земельної ділянки, право на яку переходить у звязку з переходом права власності на житловий будинок, будівлю або споруду, є істотними умовами договору, який передбачає набуття права власності на ці обєкти (крім багатоквартирних будинків та обєктів державної власності, що підлягають продажу шляхом приватизації). Судові витрати сторони просили суд залишити за їх рахунок, що не суперечить вимогам ст.141 ЦПК України. На підставі зазначеного та

Outcome: approved