Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-27 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою про встановлення порядку користування квартирою, зміну договору найму житла посилаючись на те, що він разом з із сестрою [PERSON] , її чоловіком - [PERSON] та їх донькою - [PERSON] , мешкають у трикімнатній квартирі [ADDRESS] . Вже 11 років у нього із сестрою тривають неприязні стосунки через те, що вони не визнають за ним самостійного права на користування квартирою, відмовляються від її приватизації або її поділу, щоб він не мав можливості здійснити свої права. З ним проживає його син, якого він не має можливості зареєструвати, оскільки відповідачі не дають на це згоди. Квартира має три кімнати площами - 12,4 м2, 19,00 м2, та 10,2 м2. Кухня площею 6 м2, коридор - 5,3 м2, санвузол - 2,1 м2, балкон - 1,1 м2. Він (позивач) займає кімнату площею 10,2 м2, відповідачі кімнати площами 19,00 м2. 12.4 м2 та балкон. Крім того, він не може домовитись з відповідачами щодо індивідуальної оплати за займане помешкання. У зв`язку з чим просить встановити порядок користування квартирою, виділивши у його користування кімнату площею 10,2 м2, та відповідачам кімнати площею 12,4 м2 та 19,00 м2 з балконом. Кухню, ванну, коридор та вбиральню залишити у загальному користуванні, та змінити договір найму квартири з урахування виділених кімнат. В судовому засіданні позивач підтримав обставини викладені у позовній заяві, позовні вимоги, просив їх задовольнити. Відповідачі у судовому засіданні позов не визнали, просили відмовити у його задоволенні. Представник третьої особи до суду не з`явився, надіслав письмові пояснення з проханням розглянути справу без його участі та прийняти рішення згідно чинного законодавства України. Вислухавши пояснення позивача, відповідачів, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Даний позов зареєстровано в Дніпровському районному суді м. Києва 10.06.2019 року. 11.06.2019 року проведено автоматизований розподіл судової справи між суддями. Згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 18.06.2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 18.07.2019 року до участі з ініціативи суду у справі залучено Дніпровську районну в м. Києві державну адміністрацію. 19.08.2019 року від представника третьої особи надійшли пояснення. Ухвалою від 07.10.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. 19.11.2019 року судом постановлено ухвалу про витребування доказів за ініціативи суду. 14.01.2020 року надійшли витребувані документи. В суді встановлено, що 19.06.1972 року виконавчим комітетом Київської міської ради депутатів на ім`я [PERSON] був виданий ордер № 185523 на квартиру [ADDRESS] , на сім`ю з чотирьох чоловік: [PERSON] , [PERSON] (чоловік), [PERSON] (дочка), [PERSON] (син). [INFO] [PERSON] померла. У квартирі [ADDRESS] зареєстровано чотири особи: [PERSON] ( [INFO] ), [PERSON] ( [INFO] ), [PERSON] ( [INFO] ) та [PERSON] ( [INFO] ). Встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є рідними братом та сестрою. [PERSON] має окрему сім`ю - чоловіка [PERSON] та доньку - [PERSON] . Згідно наданих документів спірна квартира не приватизована, складається з трьох кімнат площею 10,2 м2, 12,4 м2 та 19,00 м2. В квартирі є кухня площею 6,0 м2, санвузол - 2,1 м2, коридор - 5,3 м2. З поверхового плану квартири слідує, що кімната площею 10,2 м2, яку просить позивач, є ізольованою. Загальна житлова площа квартири складає 41,6 м2, на кожну зареєстровану особу в даній квартирі припадає по 10,4 м2. По даній справі позивач просить суд встановити порядок користування квартирою, оскільки між ним та відповідачами склались неприязні стосунки, він бажає самостійно сплачувати комунальні платежі, використати право на приватизацію, виділивши йому кімнату площею 10,2 м2. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права. Статтею 64 ЖК України визначено, що члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї. Згідно ст. 63 ЖК України предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина 1 статті 48), частина кімнати або кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). Відповідно до статті 47 ЖК України норма жилої площі встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одному особу. Частиною 1 ст. 104 ЖК України член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. Відповідно до пункту 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» - в силу ст. 104 ЖК суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. По даній справі позивач просить виділити йому кімнату площею 10,2 м2, а відповідачам кімнати площею 19,00 м2 та 12,4 м2 з балконом. Враховуючи норми чинного законодавства України, суд вважає за можливе встановити порядок користування квартирою, який запропонований позивачем та встановлений тривалий час сторонами по справі. В частині зміни договору найму, визнання наймачами та зобов`язання ЖЕО укласти договори найму суд відмовляє, оскільки договір найму укладається з відповідною керуючою компанією з обслуговування житлового фонду. Дана установа не була залучена позивачем до участі у справі. Крім того, дана вимога є передчасною. Питання щодо визнання сторін наймачами кімнат визначено Законом, та не потребує додатково визнання рішенням суду. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. На підставі викладено та

Outcome: partial