Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом в обґрунтування якого зазначив, що внаслідок порушення правил рибальства, відповідачі спричинили рибному господарству України матеріальну шкоду в сумі 85 гривень 00 копійок. Посилаючись на те, що відповідачі, яких притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинене ними діяння, не відшкодували завдану шкоду, позивач просить стягнути з них солідарно завдані збитки. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав суду заяву в якій просив розглянути справу у його відсутності та задовольнити позов з викладених у ньому підстав. Відповідач [PERSON] був належним чином повідомлений про місце, день і час розгляду справи шляхом отримання судової повістки про виклик за зареєстрованим місцем свого проживання, в судове засідання не прибув і не повідомив суд про причини свого неприбуття. Враховуючи, що судову повістку надіслану судом за місцем реєстрації відповідача [PERSON] було повернуто до суду із відміткою листоноші «адресат відсутній», відповідно до частини 4 статті 130 ЦПК України суд вважає, що відповідач [PERSON] належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання. Як наслідок, суд вважає причини неприбуття відповідачів в судове засідання неповажними. Оскільки, відповідачі не з`явилися в судове засідання без поважних причин, не подали відзив та представник позивача не заперечив проти вирішення справи в заочному порядку, на підставі статті 280 ЦПК України, суд ухвалив заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Третя особа надала суду заяву про розгляд справи у відсутності її представника. Дослідивши письмові докази по справі в повному обсязі, суд приходить до наступних висновків. Згідно із Положенням про Управління Державного агенства рибного господарства у м. Києві та Київській області, затвердженого наказом Державного агенства рибного господарства України від 15.07.2016 року № 229, Київський рибоохоронний патруль є територіальним органом Держрибагенства, діє у складі Держрибагенства як відокремлений структурний підрозділ і йому підпорядковується; повноваження Київського рибоохоронного патруля поширюються на м. Київ та Київській область, територію та акваторію водних об`єктів в межах районів діяльності, визначених Держрибагенством; основним завданням Київського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагенства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності. Преамбулою до Закону України «Про тваринний світ» встановлено, що тваринний світ є одним з компонентів навколишнього природного середовища, національним багатством України, джерелом духовного та естетичного збагачення і виховання людей, об`єктом наукових досліджень, а також важливою базою для одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. Відповідно до ст. 5 Закону України «Про тваринний світ», об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Об`єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них. Стаття 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачає, що користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу, використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати. Відповідно до ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ» для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Постановою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Кравченко Л.М. від 15 травня 2018 року у справі про адміністративне правопорушення № 362/2102/18-п встановлено, що 11.04.2018 року о 00 годині 56 хвилин на р. Протока в смт. Гребінки, Васильківського району Київської області, [PERSON] спільно з гр. [PERSON] проводили незаконний вилов риби методом багріння за допомогою остроги, у кількості 1 (одна) штука, при цьому виловили рибу: карась - 5 шт. загальною вагою 0,5 кг. Нанесені збитки рибному господарству України - 85 грн. Своїми діями [PERSON] грубо порушив вимоги ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», п. 3.15 ч. 4 Правил спортивного та любительського рибальства, тобто вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 4 ст. 85 КУпАП. Вказаною постановою встановлено і повністю доведено вину [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та притягнуто його до адміністративної відповідальності (а. с. 18). Постановою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області Кравченко Л.М. від 15 травня 2018 року у справі про адміністративне правопорушення № 362/2104/18-п встановлено, що 11.04.2018 року о 00 годині 56 хвилин на р. Протока в смт. Гребінки, Васильківського району Київської області, [PERSON] спільно з гр. [PERSON] проводили незаконний вилов риби методом багріння за допомогою остроги, у кількості 1 (одна) штука, при цьому виловили рибу: карась - 5 шт. загальною вагою 0,5 кг. Нанесені збитки рибному господарству України - 85 грн. Своїми діями [PERSON] грубо порушив вимоги ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», п. 3.15 ч. 4 Правил спортивного та любительського рибальства, тобто вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 4 ст. 85 КУпАП. Вказаною постановою встановлено і повністю доведено вину [PERSON] у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та притягнуто його до адміністративної відповідальності (а. с. 12). Нормою частини 4 статті 61 ЦПК України передбачено, що постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов`язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Пунктом 3 частини 2 статті 11 ЦК України, передбачено, що завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків. Нормою частини 1 статті 1166 ЦК України, передбачено, що шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її заподіяла. Відповідно до абзацу 11 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Згідно розрахунку матеріальної шкоди Управління державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області, яким розмір шкоди заподіяної відповідачами визначено відповідно до Постанови КМУ № 1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» і становить 85 гривень 00 копійок (а.с. 19). Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодування за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природно середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишньої природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно із ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природної середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Як вбачається із оглянутих в судовому засіданні під час розгляду справи матеріалів справ про адміністративне правопорушення № 362/2102/18-п і № 362/2104/18-п, за розписками без номеру від 11.04.2018 року незаконно добуті водні живі ресурси, а саме: п`ять штук карасів було передано на зберігання [PERSON] і у нього не конфісковано. Таким чином, шкода, завдана відповідачами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, повинна бути відшкодована ними в повному обсязі. За таких обставин, позов є обґрунтованим та підлягає частковому задоволенню у встановленому судом обсязі завданої відповідачами шкоди. При цьому, на підставі пункту 3 частини другої статті 141 ЦПК України, у зв`язку із задоволенням позову, судовий збір слід покласти на кожного із відповідачів пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial