Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-11 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідача, в якому просив стягнути з останнього вартість недоврахованої електричної енергії у розмірі 112548,85 грн та стягнути судові витрати. В обґрунтування якого посилався на те, що відповідач зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] , користується електричною енергією на власні побутові потреби та є споживачем електричної енергії. Під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за вказаною адресою, яка проводилася 18 вересня 2018 року, згідно п.8.2.5 Правил користування електричною енергією для населення було виявлено порушення ст.26,27 Закону України «Про електроенергетику». За результатами перевірки 18 вересня 2018 року, що було зафіксовано актом про порушення №Н126703, відповідач розкрадає електричну енергію. Зазначає, що вказаний акт відповідач отримав особисто під підпис, без жодних зауважень. Згідно рішення комісії вартість недоврахованої енергії складає 112548,85 грн, яку відповідач в добровільному порядку позивачу не сплачує. Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 19 березня 2019 рокувідкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. 08 травня 2019 року до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву, згідно якого зазначив, що вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню. Вказує, що перед складанням акта про порушення працівники позивача не повідомляли його про право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання, ніхто не питав відповідача, чи згоден він з цим актом. Крім того зазначає, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку має бути підтверджений експертизою, від проведення якої відповідач не відмовлявся. Вважає, що до моменту встановлення факту втручання відповідача в роботу приладів обліку позивач не мав підстав для здійснення нарахування без наявності відповідних висновків спеціалізованих організацій. Наголошує на тому, що згідно Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 (далі - Методика), позивач при розрахунку загального обсягу самовільно спожитої енергії застосував у формулі тридцять шість календарних місяців, замість вірних дванадцяти. Крім того зауважує, що позивач посилається на протокол засідання комісії, яка розглядала акт про порушення від 21 вересня 2018 року, у той час як відповідач був присутній на комісії, засідання якої відбулося 10 жовтня 2018 року. Враховуючи викладене, у задоволенні позову просив відмовити. Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 16 травня 2019 року вирішено розглянути справу за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОПЕТРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» до [PERSON] про відшкодування збитків за правилами загального позовного провадження та замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. 27 травня 2019 року до суду надійшла відповідь на відзив представника позивача Білої Т.А., в якій вона зазначила, що не погоджується з доводами відповідача. Звертає увагу суду, що 18 вересня 2018 року у позивача було виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, поза засобами обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку з метою безоблікового споживання, яке не можливо виявити при контрольному огляді та без застосування спеціальних технічних засобів. Вказує, що твердження відповідача про необхідність проведення експертизи не може бути прийнято до уваги, оскільки порушення/втручання в роботу приладу обліку не було, а відтак експертиза у даному випадку не потрібна, у відповідача було виявлено самовільне підключення поза засобом комерційного обліку. Зазначає, що згідно абз.2 п.п. а) пункту 3.3 Методики, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію чи набуття права власності на об`єкт, але не більше ніж за три роки, враховуючи це, позивач вважає, що ним проведено правильний розрахунок. Вважає, що відповідач визнає у повному обсязі виявлене 18 вересня 2018 року самовільне підключення поза засобом комерційного обліку, підтверджує, що порушення мало місце, а не згодний лише із сумою нарахування. Представник позивача Біла Т.А. у судовому засіданні підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити. Додатково пояснила, що доводи представника відповідача [PERSON] щодо необхідності здійснення нарахування за 12 місяців не можуть прийматися до уваги, оскільки такий період застосовується лише до юридичних осіб, підстав для нарахування заборгованості відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» не було, оскільки на час прийняття рішення діяв Закон України «Про електроенергетику». Представник відповідача [PERSON] заперечувала проти задоволення позовних вимог, посилалася на обставини викладені у відзиві на позовну заяву. Крім того, зазначила, що в даному випадку потрібно було здійснювати розрахунок в порядку передбаченому Законом України «Про ринок електричної енергії», оскільки Закон України «Про електроенергетику» та методика, якою керувався позивач, втратили законну силу, а тому вважає, що розрахунок позивачем здійснений не вірно. Також зазначила, що позивач не вказав підставу для саме такої міри покарання, не враховано, що відповідач є пенсіонером та інвалідом, проживає один, а тому така сума для нього є надмірним тягарем, що є порушенням Конвенції про захист прав людини та основних свобод. Суд, вислухавши представника позивача Білу Т.А., представника відповідача [PERSON] , свідків [PERSON] та [PERSON] , дослідивши письмові докази, встановив наступні фактичні обставини. З 16 вересня 1999 року відповідач зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с.27). Відповідач є споживачем послуг ВАТ «Енергопостачальна компанія «Дніпрообленерго», правонаступником якого є Акціонерне товариство «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРИЧНІ МЕРЕЖІ» (а.с.64-68). На ім`я відповідача відкритий особовий рахунок № [NUMBER] , за яким він отримує від АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРИЧНІ МЕРЕЖІ», як енергопостачальника, послуги з постачання електроенергії за адресою: [ADDRESS] (а.с.17-18). 18 вересня 2018 року за вказаною адресою місця реєстрації та проживання відповідача проведено перевірку дотримання ним, як споживачем, вимог Правил користування електричною енергією для населення, за наслідками якої складено акт про порушення п.5.5.5 Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення струмопримачів до мережі, що не належить АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» поза засобом комерційного обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку. Самовільне підключення виконано приховано, виявити яке при контрольному огляді без використання спеціальних технічних засобів можливості не було. При включенні навантаження імпульси відсутні, покази лічильника не змінюються, спожита електрична енергія не враховується. Порушення виявлено і продемонстровано споживачу точка і місце - на горищі, безоблікове підключення. За результатами перевірки складено Акт Н №126703 про порушення від 18 вересня 2018 року, який підписав відповідач, зауважень до нього не мав (а.с.5-7,16). Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] пояснив, що він працює електромонтером 4 РЕМ АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРИЧНІ МЕРЕЖІ» та 18 вересня 2018 року працював в складі бригади по [ADDRESS] в результаті чого підійшли до будинку [ADDRESS] . Викрутили пробки в зазначеному домоволодінні та почали перевірку, зайшовши до господарської прибудови побачили там розетку, ввімкнули навантаження й побачили, що електрика була, а лічильник не працював. Таке підключення, що було замасковано в глині, було виявлено на горищі, що відноситься до мереж відповідача. Свідок [PERSON] пояснила суду, що працює в АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРИЧНІ МЕРЕЖІ» провідним спеціалістом з приєднання до електромереж. 18 вересня 2018 року в складі рейдової бригади, займаючи посаду майстра, за адресою: [ADDRESS] , вони помітили порушення. З дозволу відповідача вони викрутили пробки, почали перевірку в результаті чого зайшли в господарську прибудову та в підвалі побачили вилку і розетку. Ввімкнувши вилку в розетку побачили, що електроенергія не обліковується, тобто таке підключення було в мережі власника майна. Дружина та син відповідача сказали, що таким чином обігріваються взимку. Потім вони дослідили горище і склали акт про виявлене порушення, з яким відповідач був згоден. 10 жовтня 2018 року відбулось засідання комісії 4-РЕМ АТ «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРИЧНІ МЕРЕЖІ» по розгляду акта про порушення №126703 від 18 вересня 2018 року, за наслідками чого визначено розмір заподіяної відповідачем позивачу шкоди у сумі 112548,85 грн, що підтверджується копією протоколу № 70 від 10 жовтня 2018 року та копією розрахунку розміру відшкодування збитків по Акту Н №126703 (а.с.8-9). Відповідачу 10 жовтня 2018 року було вручено досудову претензію про сплату заборгованості за використану електричну енергію у розмірі 112548,85 грн (а.с.10). Рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 26 лютого 2019 року, яке набрало законної сили, в задоволенні позовної заяви [PERSON] до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання неправомірними та скасування рішення про обчислення обсягу і вартості не облікованої електроенергії відмовлено (а.с.71-76). Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» (в редакції на час виникнення спірних правовідносин) встановлено відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією, тощо. Згідно п.42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі - Правила), споживач зобов`язується забезпечити належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкту для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача. Відповідно до п.37 Правил енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. Відповідно до п.48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за порушення правил користування електричною енергією та пошкодження приладу обліку. Згідно п.53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. Відповідно до п.3.3 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Обсяг недорахованої електроенергії відповідно до розрахунку розміру відшкодувань збитків по Акту Н №126703 складає 71174 кВт*г на суму 112548,85 грн за період з 18 вересня 2015 року по 18 вересня 2018 року. Доводи представника відповідача [PERSON] . стосовно неправомірності зробленого позивачем розрахунку до уваги судом не приймаються та спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами. Позивачем вірно здійснено розрахунок на підставі Закону України «Про електроенергетику» та п.3.3 Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562, які діяли на час виявлення порушення. Також судом до уваги не приймаються доводи представника відповідача [PERSON] щодо можливості зменшення відповідачу вартості спричинених збитків, враховуючи, що для останнього заявлений позивачем розмір шкоди є надмірним тягарем, оскільки розмір завданих збитків визначений фіксованою сумою та діючим законодавством не передбачено порядку та можливості його зменшення. З огляду на викладене, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат судом враховується наступне. Згідно ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Частиною 3 ст.136 ЦПК України передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може звільнити від сплати судових витрат. Суд також враховує роз`яснення, викладені у п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах». Так, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Позивач під час подання позову до суду сплатив судовий збір у розмірі 1921 грн (а.с.3-4). В судовому засіданні встановлено, що відповідач з 24 липня 2012 року є інвалідом ІІ групи безстроково (а.с.41). Пунктом 9 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що особи з інвалідністю II групи звільняютьсявід сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. За таких обставин, відповідач є звільним від сплати судового збору, що складає пропорційно розміру задоволених позовних вимог, 1921 грн. Частинами 6 та 7 ст. 141 ЦПК України визначено, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. На підставі викладеного, позивачу судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1921 грн слід компенсувати за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Outcome: approved