Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою до [PERSON], третя особа: Орган опіки та піклування Добропільської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною. В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що [PERSON], [INFO] є онуком позивача. На протязі чотирьох років між сторонами були гарні стосунки, відповідач разом із сином позивача та онуком постійно приходили у гості, залишали онука на ніч. Позивач разом із дружиною займались вихованням дитини, для онука було обладнано кімнату де він міг гратися іграшками та відпочивати. Ще до народження онука позивач подарував сину трьохкімнатну квартиру, в якій відповідач зараз проживає разом із донькою від першого шлюбу та онуком, придбав меблі, побутову техніку. Після смерті [INFO] року сина позивача [PERSON], відносини з відповідачем змінилися, вона перестала приходити з онуком у гості, на телефонні дзвінки не відповідає, чинить перешкоди в спілкуванні з онуком. Просить зобов'язати [PERSON] усунути перешкоди у спілкуванні з онуком [PERSON] та визначити наступну участь діда: особисті зустрічі з онуком за місцем проживання чи перебування позивача та в інших загальнодоступних місцях, кожну п'ятницю з 16 год.00 хв. до суботи 16 год. 00хв., щомісяця. Позивач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення аналогічні викладеним в позовній заяві. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні та у відзиві на позовну заяву зазначила, що не чинила перешкод позивачу у спілкуванні з онуком, однак її не влаштовує період часу коли він хоче зустрічатися з онуком, а саме перебування дитини за місцем проживання позивача у нічний час. Дійсно дитина залишалася на ніч у дідуся, але тільки разом із покійним батьком. Вважає, що зустрічі позивача з онуком повинні проходити з рахунком інтересів матері, а тому не заперечує проти спілкування дідуся з онуком щосуботи з 08 год. 00хв. до 20 год.00 хв. Також зазначила, що має доньку від першого шлюбу, яка теж вважає позивача своїм дідусем, і коли він спілкується лише з онуком дуже страждає, тому відповідачу буде важно пояснити доньці, де у нічний час може перебувати її маленький брат. Представник третьої особи Бажинова О.М., що діє на підставі довіреності у судовому засідання зазначила, що питання щодо усунення перешкод у спілкуванні з онуком та прийняття позивачем участі у його вихованні було розглянуто на засіданні комісії з захисту прав дитини при виконкомі Добропільської міської ради, 06 червня 2018 року. після з'ясування всіх обставин, відбулося голосування, де більшістю голосів було прийнято рішення , щодо визнання доцільним прийняття участі дідуся у вихованні онука , та особистому спілкуванні з ним щосуботи з 08год.00 хв. до 20 год.00 хв. Допитана в якості свідка гр.[PERSON], зазначила, що вона являється дружиною позивача. По суті справи вказала, що до смерті її сина - [PERSON] відповідач водила онука до них. Діти постійно бували у них в гостях і відносини з відповідачем були нормальні. Але після смерті сина відносини погіршилися. Невістка(відповідач) не бажає давати онука. Вона та позивач постійно їй дзвонили, щоб в суботу брати онука для спілкування, і спочатку вона погоджувалась, але потім взагалі перестала відповідати на дзвінки. У сім'ї позивача є все необхідне для виховання онука(комп'ютер, тощо), позивач займається з ним фізкультурою. Відповідач не дає спілкуватися з онуком близько 2-х місяців. Свідок та позивач телефонують відповідачу не рідше одного разу на тиждень з метою взяти онука для спілкування але відповідач не підіймає слухавку чи відповідає що зайнята, при цьому онук постійно знаходиться у прабабусі. Після подачі позову відповідач надавала двічі онука для спілкування, але надалі вказала, що її це не влаштовує. Свідок та позивач пропонували відповідачу брати дитину в буд-який день тижня, а з ранку наступного дня повертати, проте відповідач не погодився. Онук полюбляє знаходитись у позивача вдома, вони із свідком граються, іноді щось печуть на кухні. Допитаний в якості свідка гр.[PERSON], зазначив, що був знайомий з покійним [PERSON] і раніше, до смерті останнього, відповідач надавала онука позивачу для спілкування. Останній раз свідок бачив онука 01 травня 2018 року на день народження позивача. При перебуванні онука у позивача він почуває себе добре і знаходиться у гарному настрої. Допитана в якості свідка гр.[PERSON], зазначила, що є кумою відповідача. Коли був живий [PERSON], то вони ходили у гості до позивача разом з онуком близько одного разу на тиждень. Останній раз свідок була присутня при зустрічі між онуком та позивачем на похованні [PERSON] В травні 2018 року свідок бачила як позивач забирає онука в гості. Допитана в якості свідка гр.[PERSON], зазначила, що є прабабцею [PERSON],[INFO]. Онук постійно знаходиться у неї, оскільки онука - [PERSON] весь час на роботі. Остання приводить до неї дітей і свідок займається їх вихованням(читають книжки, навчаються рахувати). Свідок не дозволяє, щоб онук ходив до позивача, бо після останнього відвідання позивача на запитання свідка до онука, чим він там займався, онук відповів, що з ним ніхто не спілкувався і він лише грав на планшеті. Допитана в якості свідка гр.[PERSON], зазначила, що є матір'ю відповідача. По суті справи вказала, що онук ріс і виховувався у їх сім'ї та сім'ї відповідача. Зі сторони позивача, до смерті його сина [PERSON], жодної зацікавленості до вихованні онука не існувало, позивач забирав онука лише на свята. На думку свідка коли помер [PERSON] позивач намагається маніпулювати дитиною, з метою відібрання квартири. Допоки позивач не подав до суду, то відповідач надавала онука для спілкування. Водночас, дізнавшись про поданий позов, відповідач почала чинити перешкоди у спілкуванні з онуком. Конфлікт відбувся по причині вимог позивача надавати дитину на ніч, і претензій з його боку про антисанітарні умови проживання у квартирі відповідача. Вихованням онука займаються тільки в сім'ї свідка. Коли свідок запитує у онука чим він займається у позивача, той відповідає, що грається у планшет. Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з огляду на наступне. Судом встановлено, що [PERSON], [INFO] є сином [PERSON], про що свідчить долучена до матеріалів справи копія свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого Добропільським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області. Згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Добропіллю реєстраційної служби Добропільського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області 07 травня 2013 року, [PERSON] та [PERSON] є батьками малолітнього [PERSON], [INFO]. Таким чином, позивач по справі є дідом малолітнього [PERSON], [INFO]. Із долученого до матеріалів справи висновку органу опіки та піклування виконкому Добропільської міської ради № 05/0621-10/02 від 12.06.2018 року, щодо визначення можливості та способів участі [PERSON] у вихованні онука вбачається, що малолітній [PERSON], [INFO], проживає разом з матір'ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS]. Дідусь, зареєстрований та проживає у приватній трикімнатній квартирі за адресою: [ADDRESS]. разом з дружиною [PERSON]. В квартирі добрі умови проживання, є сучасні меблі, сучасна побутова техніка. Для онука є окреме спальне місце, шафа для одягу та дитячий одяг, дитячі іграшки, комп'ютер. [PERSON] на обліку у лікаря психіатра та нарколога не перебуває, до кримінальної відповідальності не притягався, не знятої чи не погашеної судимості не має, у розшуку не перебуває. Питання щодо усунення перешкод у спілкуванні з онуком та прийняття позивачем участі у його вихованні було розглянуто на засіданні комісії з захисту прав дитини при виконкомі Добропільської міської ради, 06 червня 2018 року. після з'ясування всіх обставин, відбулося голосування, де більшістю голосів було прийнято рішення, щодо визнання доцільним прийняття участі дідуся у вихованні онука, та особистому спілкуванні з ним щосуботи з 08год.00 хв. до 20 год.00 хв. З вищезазначеним рішенням позивач погодився. Відповідно до ст.257 СК України баба, дід, прабаба, прадід, мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. При цьому, згідно ст.263 СК України, спір щодо участі баби діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України. Відповідно до ч.2 ст. 159 СК України, суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Таким чином, діюче сімейне законодавство України встановлює право баби та діда на спілкування з внуками та приймання участі у їх вихованні, батьки не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання онуків. Відповідно до положень Декларації прав дитини, проголошеної Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року дитина повинна зростати в умовах турботи. Згідно ч. 1, 2 ст. 3, ст. 9 Конвенції про права дитини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1989 року, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року, яка набула чинності для України 27 вересня 1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини; держави-учасниці зобов'язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов'язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів. Відповідно до ч.8 ст.7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім'ї. В частинах ч.4, 5, 6 ст.19 СК України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, обов'язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. Як вбачається з висновку органу опіки та піклування виконкому Добропільської міської ради, щодо визначення можливості та способів участі [PERSON] у вихованні онука [PERSON], [INFO], орган опіки та піклування вважає доцільним зазначити прийняття участі [PERSON] у вихованні онука та особистому спілкуванні з ним щосуботи з 08год.00хв. до 20 год.00 хв. При визначенні способу участі діда у виховання онука, з метою забезпечення позитивного психоемоційного стану малолітнього [PERSON], який не досяг 10-річчя, з якого за СК України суд мав би враховувати його пояснення при розгляді певних питань, які регулюються сімейним законодавством, зокрема визначенні місця мешкання дитини, участь діда у його вихованні, тощо, суд враховує малолітній вік дитини, стосунки між родинами, щотижневий розпорядок дня хлопчика, а також законодавчо закріплені права батьків та інших родичів брати участь у вихованні дитини. З урахуванням встановлених судом обставин та обговоривши варіанти можливого спілкування дитини з дідусем, враховуючи баланс інтересів дитини та її матері, суд вважає за необхідне визначити наступну участь діда: особисті зустрічі з онуком за місцем проживання чи перебування позивача та в інших загальнодоступних місцях, що суботи з 08 год. 00 хв. до 20год.00 хв. На підставі викладеного,

Outcome: partial