Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-06 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом до Львівського комунального підприємства «Старий Львів», в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача 21 675 грн. 60 коп. відшкодування завданих матеріальних збитків; Стягнути з відповідача на користь позивача 5 000 грн. компенсації завданої моральної шкоди; Стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 908 грн., а також витрати з замовлення звіту про оцінку завданих збитків у розмірі 1500 грн.. В обгрунтування поданого позову покликається на те, що 20.02.2021 року внаслідок неналежного стану даху та мереж водопостачання будинку сталося залиття квартири позивача, що призвело до пошкодження її житла та заподіяння майнової шкоди. Позивач звернулася до відповідача для проведення обстеження та складення актів про залиття та про неналежне надання ним комунальних послуг. Однак в результаті проведеного обстеження відповідачем було вказано в акті про залиття, що таке сталося не з його вини, а внаслідок «форс-мажорних обставин», а від підписання акту про неналежне надання комунальних послуг він відмовився. Позивач зазначає, що розмір заподіяних їй збитків (у виді вартості відновлювальних ремонтних робіт у квартирі) становить 21\~675 грн. 60 коп. За вищевикладених обставин, саме на відповідача як виконавця комунальних послуг, має покладатися відповідальність за завдані позивачу збитки. При цьому, зважаючи на тривалість порушення прав позивача, час та зусилля, які потрібні для відновлення попереднього стану, глибину її душевних та психічних страждань, пов`язаних із пошкодженням майна, порушення нормального ритму життя, тяжкість вимушених змін (неможливість на попередньому споживчому рівні користування належним їй майном), вважає, що справедливою, добросовісною та розумною сумою компенсації завданої позивачу моральної шкоди є 5\~000 гривень. З врахуванням наведеного, позивач просить позов задоволити. Ухвалою суду від 26 липня 2021 року у справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання. /а.с.49/. 02 вересня 2021 року від представника відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву. /а.с.52-56, 57-71/. 24 вересня 2021 року від представника відповідача [PERSON] надійшли пояснення до відзиву. /а.с.82/. 25 листопада 2021 року від представника відповідача [PERSON] надійшли письмові пояснення. 06 грудня 2021 року від представника позивача [PERSON] надійшли додаткові пояснення. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] позовні вимоги підтримав, надав пояснення аналогічні викладеним у позові та письмових поясненнях. Просив суд позовні вимоги задоволити повністю. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги заперечив, з підстав викладених у відзиві. Просив суд відмовити у задоволенні позову. Заслухавши пояснення представника позивача [PERSON] , представника відповідача [PERSON] , дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1\~ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд встановив, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що стверджується свідоцтвом про право власності на квартиру від 31.12.1993 року. /а.с.8/. 20.02.2021 року внаслідок неналежного стану даху та мереж водопостачання будинку сталося залиття квартири позивача, що призвело до пошкодження житла та заподіяння майнової шкоди. У зв`язку із чим, 23 лютого 2021 року [PERSON] звернулася із заявою до директора ЛКП «Старий Львів». У заяві, позивач зазначила, що 20.02.2021 року внаслідок зсуву снігу з пошкодженого кровельного покриття даху сталося затоплення її квартири. Аналогічна ситуація сталася у 2018 році. У 2018 року після затоплення квартири ремонт був зароблений власними коштами. Ремонт даху з того часу не проводився, а це є порушенням правил утримання житлових будинків та прилеглої території. Тому просила: відремонтувати дах у будинку на [ADDRESS] ; Компенсувати затрати на усунення збитків від протікання даху в квартирі; Відремонтувати фасад будинку, що входить в історичну спадщину; Провести службове розслідування бездіяльності керівника ЛКП Білоус О.І. Вказана заяву була адресоване не лише директору ЛКП «Старий Львів» а й міському голові м.Львова Садовому А.І., Галицькій районній адміністрації ЛМР; Управлінню охорони історичного середовища; Прокуратури Львівської області. /а.с.10/ 23 лютого 2021 року складено Акт претензію про перерву в наданні послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, їх ненадання або надання не в повному обсязі. /а.с.12/. 25 лютого 2021 року комісією ЛКП «Старий Львів» в складі: заступника директора Валігури Л.В., начальника тех. відділу Сівакова Д.М., майстра Дільниці [PERSON] з виходом на місце [ADDRESS] , провели візуальне обстеження квартири [ADDRESS] . В результаті обстеження встановлено, що в зв`язку із форс мажорними обставинами (складні погодні умови), які призвели до накопичення снігу на покрівлях будинку та часткового промерзання водостічної системи відбулося часткове залиття квартири [ADDRESS] . В кімнатах виявлені сліди підтоплення S=1,5?2,5кв.м., кухні S=1,2?1,5кв.м., на момент обстеження затікання до квартири не виявлено, про що складено акт. /а.с.11/. Щодо визначення вартості відновлювального ремонту, [PERSON] звернулася до ТзОВ «Агенство нерухомості «Гарбіель». 26 квітня 2021 року ТзОВ «Агенство нерухомості «Гарбіель» складено Звіт про незалежну оцінку вартості будівельно ремонтно (відновлювальних) робіт житлових приміщень квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , згідно якого, загальна вартість відновлювальних будівельно ремонтних робіт житлових приміщень квартири у [ADDRESS] станом на дату оцінки становить 21675,60 грн. /а.с.19-45/. Пунктом 5 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції станом на час виникнення спору) передбачено, що житлово-комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Абзацом 3 п.1 ст.5 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» визначено, до останніх віднесено, зокрема, забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем. П. п.1, 4 ч.2 ст.8 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» передбачено, що на виконавця покладені обов`язки забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання; своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що утримання будинків і прибудинкових територій господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Відповідно до п. 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, технічне обслуговування жилих будинків комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Пп. 2.8.2. п. 2.8. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено, що під час підготовки житлового фонду до експлуатації в зимовий період виконуються у т. ч. роботи з усунення несправностей стін, фасадів, дахів, внутрішніх систем тепло- та водопостачання. Згідно з пп. 4.4.1., 4.4.2. п. 4.4. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати відсутність дефектів конструктивних елементів даху. Інженерно-технічні працівники виконавця послуг повинні знати вузли несучих конструкцій і стан покрівлі, особливо в місцях сполучення з водостоками, будівельними конструкціями та устаткуванням, що проходить через покрівлю. Абзацом 3 п. 4 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45 встановлено, що власники приміщень житлових будинків мають право на відшкодування збитків, завданих їх майну та/або приміщенням внаслідок незадовільного утримання будинку або ненадання чи надання не в повному обсязі послуг, відповідно до законодавства Що ж стосується доводів представника відповідача про те, що ЛКП «Старий Львів» до 23.06.2021р. - до укладення договору з управління багатоквартирним будинком [ADDRESS] є виконавцем послуг по вказаному будинку, а не є його утримувачем та управителем, суд зазначає наступне. 01 липня 2015 року набув чинності Закон України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» (надалі Закон). Преамбулою Закону визначено, що цей Закон визначає особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, регулює правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління. Частиною 1 статті 9 «Форми управління багатоквартирним будинком» Закону встановлено, що управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку). Частиною 1 статті 10 Закону передбачено, що співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. У той же час пунктом 5 статті 13 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону було визначено, що у разі якщо протягом одного року з дати набрання чинності цим Законом співвласники багатоквартирного будинку, в якому не створено об`єднання співвласників, не прийняли рішення про форму управління багатоквартирним будинком, управління таким будинком здійснюється управителем, який призначається на конкурсних засадах виконавчим органом місцевої ради, на території якої розташований багатоквартирний будинок. Таким чином, Законом у зв`язку із реформуванням житлово-комунальної сфери було передбачено обов`язок співвласників багатоквартирного будинку шляхом прийняття відповідного рішення визначитися з однією із запропонованих форм управління багатоквартирним будинком: -самоуправління співвласниками; -укладення договору із управителем; -створення ОСББ. Законом також були передбачені наслідки неприйняття співвласниками протягом одного року з дня набрання чинності Законом відповідного рішення про визначення форми управління багатоквартирним будинком. Так, було передбачено, що в останньому випадку управитель призначається виконавчим органом місцевої ради, на території якої розташований багатоквартирний житловий будинок. 11 жовтня 2018 року Львівською міською радою прийнято ухвалу № 4035 «Про врегулювання питання управління багатоквартирними будинками та їх обслуговування у м. Львові» (надалі Ухвала). Відповідно до згаданої Ухвали, предметом її регулювання є питання управління багатоквартирними будинками та їх обслуговування у м. Львові. Пунктом 1 цієї Ухвали міська рада вирішила: «Встановити, що львівські комунальні підприємства, предметом діяльності яких є надання послуг з управління будинками та їх обслуговування, залишаються виконавцями житлово-комунальних послуг у житлових будинках м. Львова, які перебували на балансовому обліку цих підприємств, до часу прийняття рішення власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків про форму управління багатоквартирним будинком або створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Підпунктом 2.1. пункту 2 цієї Ухвали районним адміністраціям Львівської міської ради визначено провести списання багатоквартирних житлових будинків з балансового обліку львівських комунальних підприємств у відповідності та у порядку, передбаченому рішенням виконавчого комітету від 30.09.2016 № 876 «Про затвердження Порядку списання з балансу міської ради багатоквартирних будинків, у яких розташовані приміщення приватної та інших форм власності». У зв`язку з цим 30 жовтня 2018 року Галицькою районною адміністрацією Львівською міської ради видано розпорядження № 365 «Про списання житлових будинків з балансу ЛКП «Старий Львів» (надалі Розпорядження). Відповідно до згаданого Розпорядження, предметом такого є вирішення питання списання житлових будинків з балансу ЛКП «Старий Львів». Пунктом 5 цього Розпорядження Галицька районна адміністрація Львівської міської ради розпорядилася: «Залишити львівські комунальні підприємства, предметом яких є надання послуг з управління будинками та їх обслуговуванням, виконавцями житлово-комунальних послуг у житлових будинках м. Львова, до прийняття рішення власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирних будинків про форму управління багатоквартирним будинком або до моменту проведення конкурсу на визначення управителя по кожному будинку міста Львова». Відповідно до частини 1 статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у чинній станом на момент прийняття вищезгаданої Ухвали та Розпорядження редакції від 09 червня 2018 року: «До житлово-комунальних послуг належать: 1)житлова послуга послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; 2)комунальні послуги послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами». Відповідно до пункту 1.1. Розділу 1 «Загальні положення» Статуту ЛКП «Старий Львів»: «Львівське комунальне підприємство «Старий Львів» (надалі Підприємство), створене Львівською міською радою (надалі - Власник) ухвалою від 31.05.2001 р № 1079 та підпорядковане районній адміністрації Галицького району, яка є представником власника територіальної громади м. Львова i є органом, до сфери управління якого входить комунальне підприємство (надалі Уповноважений орган)». Пунктом 2.1. Розділу 2 «Мета і предмет діяльності» Статуту ЛКП «Старий Львів» встановлено, що: «Підприємство створене з метою: отримання прибутку від надання житлово-комунальних послуг, …оперативного управління житловим фондом комунальної власності м. Львова; здійснення виробничої та господарської діяльності для підтримання переданої частини майна міської комунальної власності у відповідному технічному, санітарному та протипожежному стані; управління багатоквартирними будинками, забезпечення наявного утримання, ремонту спільного майна багатоквартирного будинку з метою створення належних умов споживання». Як встановлено у судовому засіданні, будинок [ADDRESS] ще досі не було списано з балансового обліку ЛКП «Старий Львів». Аналогічна публічна інформація міститься на офіційному веб-сайті Львівської міської ради за посиланням: https://city-adm.lviv.ua/public-information/zhytlovi-budynky де зазначається про те, що підставою списання будинку [ADDRESS] з балансу ЛКП «Старий Львів» є Розпорядження, та про те, що списання ще досі не відбулося. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76: «Балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі балансоутримувач) власника бо юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом». У судовому засіданні з`ясовано, що співвласники будинку [ADDRESS] прийняли рішення про визначення форми управління вказаним будинком та уклали із ЛКП «Старий Львів» договір про управління цим будинком 23 червня 2021 року. До 23 червня 2021 року співвласники будинку [ADDRESS] не приймали жодного рішення щодо визначення форми управління цим будинком. Львівською міською радою ще жодного разу не проводився конкурс та, відповідно, не призначався за його результатами управитель будинку [ADDRESS] . Таким чином, станом на 20 лютого 2021 року ЛКП «Старий Львів» як балансоутримувач та у відповідності до згаданої Ухвали та Розпорядження здійснював управління будинком [ADDRESS] , що включало в себе, зокрема, надання послуг з утримання цього будинку. Те, що саме відповідач станом на 20 лютого 2021 року здійснював утримання будинку [ADDRESS] підтверджується матеріалами справи . Крім цього, суд враховує те, що у матеріалах справи наявна копія адресованої позивачем ЛКП «Старий Львів» заяви від 23 лютого 2021 року про залиття 20 лютого 2021 року її квартири. Після отримання вищезгаданої заяви позивача, комісія відповідача 25 лютого 2021 року здійснила позаплановий огляд належної позивачу квартири в результаті чого у той же день комісією був складений Акт про залиття належної [PERSON] квартири [ADDRESS] із зазначенням причин пошкодження, їх локалізації, наявності / відсутності вини тих чи інших осіб. Також, як зазначено у згаданому Акті про залиття квартири позивача, відповідачем 15-16 та 19 лютого 2021 року відносно будинку [ADDRESS] вживалися оперативно-технічні заходи для попередження наслідків стихії сильних снігових опадів. 22 лютого 2021 року для зняття намерзання покрівельниками відповідача проведена чистка ринв та водостічних труб, скидання снігового покрову з будинку [ADDRESS] . Окрім того, у матеріалах справи наявні копії журналів планових технічних оглядів житлового будинку [ADDRESS] , що ведуться відповідачем, які містять у тому числі інформацію про проведені відповідачем у 2020 та 2021 роках планові технічні огляди цього будинку. Усі вищенаведені дії кваліфікуються як здійснення утримання багатоквартирного жилого будинку відповідно до пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»; Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій та інших нормативних актів. Так, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», послуга з управління багатоквартирним будинком включає утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, утримання будинків і прибудинкових територій господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Пунктом 1.1. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено, що ці Правила визначають порядок надання послуг з утримання будинків і прибудинкових територій. Розділом 2 «Технічне обслуговування жилих будинків» Правил визначено, що технічне обслуговування жилих будинків комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків. Згідно пункту 2.1. цих Правил, система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів. Відповідно до пункту 2.2.1. цих Правил, позапланові огляди передбачають огляд окремих елементів будинку або приміщень після злив, ураганних вітрів, сильних снігопадів, повеней та інших явищ стихійного характеру, що викликають ушкодження окремих елементів будинків, а також у разі аварій на зовнішніх комунікаціях чи при виявленні деформації конструкцій і несправності інженерного обладнання, що порушують умови нормальної експлуатації. Позапланові огляди проводяться комісією або окремими працівниками виконавця послуг у залежності від обсягу та характеру пошкоджень, що виникли. Пунктом 2.3.6. Правил встановлено, що заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатися в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Неусунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов`язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку. У разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. У відзиві на позовну заяву представник відповідача обґрунтовує відсутність підстав для покладення на нього відповідальності за завдану позивачу внаслідок залиття 20 лютого 2021 року її квартири шкоду тим, що він належно виконував обов`язки, передбачені Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Однак, факт того, що ЛКП «Старий Львів» станом на 20 лютого 2021 року здійснював утримання будинку [ADDRESS] підтверджується також наявним у матеріалах справи та адресованим позивачу повідомленням на оплату житлово-комунальних послуг, у якому зазначається сума грошових коштів, яку [PERSON] повинна була сплатити на рахунок відповідача за надання послуг з утримання житлового будинку у лютому 2021 року. Зазначений у цьому повідомлення перелік послуг, включених до загального тарифу, відповідає Обов`язковому переліку робіт (послуг), витрати на які включаються до складу витрат на утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, затвердженому наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 27 липня 2018 року № 190. Також, 03 грудня 2021 року ЛКП «Старий Львів» видав [PERSON] довідку, відповідно до якої у неї, як мешканця квартири [ADDRESS] перед відповідачем відсутня заборгованість за період з 01 червня 2020 року по 01 листопада 2021 року за утримання будинку. Таким чином, з огляду на все вищевикладене, ЛКП «Старий Львів» станом на 20 лютого 2021 року був балансоутримувачем та здійснював управління, а також утримання багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] . Посилання ж представника відповідача на те, що ЛКП «Старий Львів» здійснював заходи з утримання цього будинку не в якості управителя та утримувача, а для забезпечення виконання територіальною громадою як співвласником багатоквартирного жилого будинку обов`язків співвласників щодо утримання їх спільного майна є безпідставними. У власності територіальної громади міста Львова перебуває сам будинок як окремий об`єкт, у той час як Закон покладає обов`язки з утримання спільного майна співвласників на співвласників, під якими розуміються власники квартир, нежитлових та інших приміщень багатоквартирного жилого будинку. Крім того, як визначено згаданою Ухвалою та Розпорядженням, такими вирішено, що ЛКП «Старий Львів» залишається виконавцем житлово-комунальних послуг щодо будинків, тоді як співвласники при утриманні спільного майна багатоквартирного будинку не виступають одне по відношенню до одного в якості споживачів та виконавців. Що ж стосується доводів представника відповідача про відсутність підстав для покладення на ЛКП «Старий Львів» відповідальність за завдану позивачу матеріальну шкоду, суд звертає увагу на наступне. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . 20 лютого 2021 року сталося залиття цієї квартири та що таке сталося внаслідок протікання покрівлі даху. Як вбачається із матеріалів справи, відповідач станом на 20 лютого 2021 року був балансоутримувачем та здійснював управління, а також утримання багатоквартирного житлового будинку [ADDRESS] . Відповідно до пункту 5 статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг. Пунктом 12 частини 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що послуга з управління багатоквартирним будинком результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору. Згідно пункту 1 частини 1 статті 5 послуга з управління багатоквартирним будинком включає: утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до пунктів 1, 4 частини 4 статті 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», управитель зобов`язаний: забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг; інформувати співвласників багатоквартирного будинку про необхідність капітального ремонту (заміни) спільного майна багатоквартирного будинку. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) власника бо юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, утримання будинків і прибудинкових територій господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Згідно пункту 1.1. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено, що ці Правила визначають порядок надання послуг з утримання будинків і прибудинкових територій. Розділом 2 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що технічне обслуговування жилих будинків комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків. Згідно пункту 2.1. цих Правил, система технічного огляду жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів. Пунктом 2.1.1. Правил утримання жилих будинків та прибудинкової території визначено, що планові огляди житлових будинків розподіляються на загальні та профілактичні. Загальні огляди передбачають комплексне обстеження комісією елементів приміщень будинку, а також їх зовнішнього благоустрою з метою визначення технічного і санітарного стану, виявлення несправностей і прийняття рішень щодо їх усунення, а також визначення готовності будинків до експлуатації в наступний період. Загальний огляд проводиться з періодичністю два рази на рік навесні та восени (весняний та осінній огляди). Відповідно до пункту 2.1.2. цих Правил, основними завданнями загального огляду будинків є: визначення обсягу робіт з підготовки жилих будинків до експлуатації у весняно-літній і осінньо-зимовий періоди; встановлення технічного стану жилих будинків, що підлягають відповідно до плану капітальному або поточному ремонту в наступному році; уточнення обсягів робіт щодо поточного ремонту будинків, що включені в план на поточний рік; перевірка готовності жилих будинків, комунікацій, обладнання і елементів благоустрою до експлуатації в осінньо-зимовий період; визначення обсягів та видів ремонтних робіт щодо кожного будинку для врахування під час формування плану на наступний рік або уточнення відповідних планів поточного року. Пунктом 2.1.4. Правил встановлено, що Профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності. Абзацами 2, 3 та 4 пункту 2.1.5. Правил передбачено, що профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв. Періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків наведена відповідно у додатках 2 та 3. Графіки профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та їх результати записуються в відповідних журналах. Пунктом 2.1.6. Правил визначено, що Позапланові огляди передбачають огляд окремих елементів будинку або приміщень після злив, ураганних вітрів, сильних снігопадів, повеней та інших явищ стихійного характеру, що викликають ушкодження окремих елементів будинків, а також у разі аварій на зовнішніх комунікаціях чи при виявленні деформації конструкцій і несправності інженерного обладнання, що порушують умови нормальної експлуатації. Відповідно до абзацу 1, 3, 6 та 7 пункту 2.2.2 Правил, виявлені у процесі загального та позапланового огляду несправності та причини, що їх викликали, а також технічний стан елементів жилого будинку записуються в журналі обліку результатів огляду. Відомості, що заносяться до журналу, є вихідними даними для визначення технічного стану елементів будинку та його обладнання. Виявлені під час оглядів дефекти, деформації конструкцій або обладнання будинків, що можуть призвести до зниження несучої спроможності й стійкості конструкцій або будинків, обвалів чи порушення нормальної роботи обладнання, усуваються виконавцем послуг із залученням, у разі необхідності, спеціалізованої організації. Виконавець послуг повинен уживати термінових заходів для забезпечення безпеки людей, попередження подальшого розвитку деформацій, а також негайно інформувати про те, що трапилося, власника будинку чи уповноважену ним особу. Пунктом 2.2.3. Правил передбачено, що на підставі актів оглядів необхідно в місячний термін: а) скласти перелік (за результатами весняного огляду) заходів і встановити обсяги робіт, необхідних для підготовки будинку і його інженерного обладнання до експлуатації в наступний осінньо-зимовий період; б) уточнити обсяги робіт із поточного ремонту (за результатами весняного огляду на поточний рік і осіннього огляду - на наступний рік), а також виявити несправності й ушкодження, усунення яких потребує капітального ремонту; в) перевірити готовність (за результатами осіннього огляду) кожного будинку до експлуатації в осінньо-зимових умовах. Згідно з пунктами 4.4.1, 4.4.2 Правил під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати відсутність дефектів конструктивних елементів даху. Інженерно-технічні працівники виконавця послуг повинні знати вузли несучих конструкцій і стан покрівлі, особливо в місцях сполучення з водостоками, будівельними конструкціями та устаткуванням, що проходить через покрівлю. Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21 лютого 2018 року у справі №381/1957/15, аналогічні до спірних правовідносини за своїм характером та суттю є деліктними. Згідно правової позиції, викладеної у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 23 грудня 2020 року у справі № 666/213/16-ц, відповідальність за шкоду, завдану внаслідок залиття квартири через протікання покрівлі повинна покладатися на балансоутримувача та виконавця послуг з утримання будинку, якщо останній не доведе відсутність його вини. В процесі розгляду справи представником відповідача не надано доказів щодо належного проведених планових профілактичних оглядів, зокрема, щодо повноти та достовірності інформації про стан будинку, яка була отримана в їх результаті, тобто їх якості, щодо своєчасності їх проведення. Так, Пунктом 2.1.4. Правил встановлено, що профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності. Абзацами 2, 3 та 4 пункту 2.1.5. Правил передбачено, що профілактичне обслуговування будинків є складовою технічного обслуговування і полягає в усуненні дрібних несправностей елементів будинків з метою забезпечення їх безперебійної роботи, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень будинків, налагодження та регулювання окремих видів технічних пристроїв. Періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків наведена відповідно у додатках 2 та 3. Пунктом 4 Правил визначено систему заходів з технічного обслуговування дахів та покрівель. Пунктом 4.5. Правил визначаються оперативні заходи щодо підтримання в належному стані водовідводів і очищення дахів від снігу. У свою чергу, докази вжиття ЛКП «Старий Львів» будь - яких заходів з оперативного підтримання покрівлі та даху, водовідводів і водостічних мереж у належному технічному стані відсутні. Відсутні й докази належного проведення позапланових оглядів. Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі. Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Суд погоджується із доводами представник позивача [PERSON] , що в матеріалах справи відсутні докази належного утримання будинку ЛКП «Старий Львів», а відповідач як балансоутримувач та особа, що здійснювала станом на 20 лютого 2021 року час заподіяння позивачу шкоди внаслідок залиття квартири через неналежний технічний стан даху та водостічних систем, повинен нести відповідальність за заподіяну позивачу шкоду. Тому позові вимоги в тій частині підлягають до задоволення. Що ж стосується позовної вимоги про стягнення моральної шкоди, суд приходить до наступного висновку. Згідно із ст.\~23\~ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права. Моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів та у приниженні честі і гідності фізичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. У відповідності до ч.1 ст.\~1167\~ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до роз`яснень, викладених у пунктах 3, 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. При визначенні розміру моральної (немайнової) шкоди суд визначає обсяг страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характер немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та враховує інші обставини. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Вирішуючи питання щодо розміру відшкодування моральної (немайнової) шкоди, з урахуванням характеру та обсягу моральних страждань, їх тривалості, з урахуванням обставин справи, суд прийшов до переконання, що з відповідача на користь позивача необхідно стягнути відшкодування моральної шкоди у розмірі 1000.00 грн., що відповідатиме вимогам розумності і справедливості. Відповідно до ст.133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (витрати пов`язані із залученням експертів та проведенням експертизи). Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки, суд прийшов до переконання про часткове задоволення позовних вимоги, тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню: судовий збір у сумі 771,16 грн.; витрати із замовлення звіту про оцінку завданих збитків у розмірі 1500,00 грн.

Outcome: approved