Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-29 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача Чернівецької міської ради про визнання неправомірною бездіяльність суб'єкта владних повноважень та відшкодування шкоди, заподіяної майну бездіяльністю посилаючись на те, що рішенням виконкому Чернівецької міськради депутатів трудящих №291/15 від 06.08.1956 року [PERSON] відведено земельну ділянку під індивідуальне житлове будівництво по [ADDRESS] Актом від 16.09.1956 року інженер-геодезист провів відвід присадибної ділянки під будівництво та актом від 18.12.1975 року житловий будинок прийнято в експлуатацію. Відповідно до договору купівлі-продажу від 28.08.1996 року [PERSON], на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, продала йому житловий будинок [ADDRESS] Вказаний будинок 29.08.1996 року зареєстровано в Чернівецькому обласному бюро технічної інвентаризації на праві особистої власності. Згідно з договором купівлі-продажу, на земельній ділянці знаходиться житловий будинок літера А, цегляний, жилою площею 46,3 кв.м., сарай літ. Б, цегляний, вбиральні літ.В, огорожа № 12, замощення 1. Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №101123551 від 23.10.2017 року він є власником земельної ділянки площею 0,1000 га, яка розташована по [ADDRESS], а обрив належить до земель міської ради. Через рік після заселення у будинок, він побачив, що схил почав зсуватися, тому звернувся до Чернівецького виробничого тресту зеленого господарства та протизсувних робіт щодо обстеження схилу, яке надало відповідь №174 від 17.06.1997 року про те, що обстежена площа входить в зону дії регіонального частково-діючого зсуву на північному сході з розривом в 1-2 м безпосередньо і різко переходить в згаданий вище стрімкий і урвистий схил, який являє собою стінку зриву зсуву. Згідно з «Кадастру зсув на території м. Чернівці» це є зсув №1436, який є дійсно уповільним і частково-діючим. Про активізацію зсувних процесів свідчать наявність активно-діючих зсувних осередків. Також у відповіді зазначалось, що прискоренню активізації зсувних осередків і всього зсуву, окрім природних факторів, в значній мірі сприяють: а) пригрузка зсувних мас на схилі стихійно створеним і фактично діючим сміттєзвалищем; б) скидання на схил рідких відходів окремих приватних господарств; в) поступовий і регулярний винос розм'яклого (після опадів) верхнього ґрунту під час постійного руху пішоходів по стежці, прокладеній над урвистим схилом вздовж меж землеволодінь будинку [ADDRESS] та будинку [ADDRESS] Для профілактичних заходів зсуву господарством визначено рекомендації щодо профілактики цих процесів, зокрема, надійне закріплення верхньої частини схилу та спорудження високої міцної огорожі, однак рекомендації не виконано. Рішенням виконавчого комітету Чернівецької міської Ради народних депутатів №459/11 від 18.06.1997 року йому дозволено для профілактики зсуву перекрити провулок огорожею поруч з його будинковолодінням для ліквідації стихійного сміттєзвалища та постійного пішохідного руху, однак вказане рішення було відмінено. Жодних противозсувних заходів органами місцевого самоврядування не було вжито, внаслідок чого у травні 1999 року відбувся зсув схилу, де в урвище впало 10 дерев, які тримали схил. На виконання вказівки Департаменту містобудівного комплексу та земельних відносин Чернівецьким виконавчим трестом зеленого господарства та протизсувних робіт проведено спеціалізоване інженерно-геологічне обстеження зсувного схилу і прилеглої території в районі жилих будинків №8 та №7 по 1-му провулку Золочівському, у висновку якого зазначено, що земельна ділянка знаходиться в зоні активнодіючого зсувного осередку регіонального частково-діючого зсуву площею 106 га. Однією із причин небезпечного стану є відсутність будь-яких противозсувних захисних споруд в районі зсувного схилу. Крім того, рекомендовано ряд противозсувних захисних заходів, у тому числі розробка і впровадження комплексної програми по протизсувному захисту території правобережжя річки Прут й районі всього регіонального зсуву, закріплення схилу багаторічними деревами, однак жодних заходів не було вжито. Невжиття відповідних заходів щодо укріплення схилу, тобто неправомірна бездіяльність місцевого органу самоврядування, потягнула за собою 01.04.2016 року зсув ґрунту на земельній ділянці в районі розташування земельної ділянки та його житлового будинку. У результаті зсуву житловий будинок зазнав надмірних деформацій головних конструкцій у вигляді тріщин в фундаменті, стінах і стелі, просіданню і зміщенню конструкцій. За рішенням засідання міської постійно діючої комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій в м. Чернівці від 01.04.2016 року будинок №8 по 1-ому провулку Золочівському аварійними бригадами спеціалізованих служб цивільного захисту міста був відключений від систем життєзабезпечення: електро-, газо-та водопостачання. Відповідно до експертного висновку «НДІпроектконструкція» експлуатація будинку на зсувній території в умовах відсутності інженерного захисту ділянки забудови від зсувних процесів пов'язана зі значним ризиком, а в умовах активізації проявів зсуву і пошкодженні його діями головних конструкцій житлового будинку - не припустима. Рішенням Чернівецької міської ради №775/23 від 14.12.2016 року його будинок визнаний таким, який за технічним станом конструктивних елементів відноситься до категорії - непридатний для нормальної експлуатації. Він разом із сім'єю у складі п'яти чоловік, двоє з яких малолітні діти, проживає у зруйнованому будинку, де пошкоджені будівельні конструкції несуть загрозу жителям, подальше проживання у вищевказаному будинку є небезпечними для життя людей. Будинок відключений від систем життєзабезпечення. Інше будь-яке впорядковане житло у нього та його сім'ї відсутнє. Всупереч вимогам ст.ст. 25, 26, 40 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», п.11 ст. 2, ст.ст. 4, 7, 6, 18 Кодексу цивільного захисту України, Чернівецькою міською радою та її виконавчим комітетом не вжито жодних заходів щодо запобігання та виникнення негативних явищ на території зсуву. Не проводилися дослідження, експертизи, моніторинг стану зсувного схилу, будь-які інструментальні геодезичні спостереження, не здійснено жодних протизсувних заходів ділянки схилу. А тому просив визнати неправомірною бездіяльність Чернівецької міської ради та її виконавчого комітету щодо нездійснення протизсувних заходів на території зсуву біля будинку [ADDRESS] що призвело до заподіяння майнової шкоди та стягнути з Чернівецької міської ради та її виконавчого комітету майнову шкоду, заподіяну неправомірною бездіяльністю, у розмірі 2075301,40 грн., а також судовий збір та вартість проведеної оцінки майна в розмірі 2000 грн. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю і в своїх поясненнях підтвердив обставини, викладені в позовній заяві та у відповіді на відзив, просив позов задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав і в своїх поясненнях підтвердив обставини, викладені у відзиві на позовну заяву, просив у задоволенні позову відмовити. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані сторонами документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають. Судом встановлено, що рішенням виконкому Чернівецької міськради депутатів трудящих №291/15 від 06.08.1956 року (а.с.13) [PERSON] відведено земельну ділянку під індивідуальне житлове будівництво по [ADDRESS] Актом від 16.09.1956 року (а.с.14) інженер-геодезист провів в натурі відвід присадибної ділянки під індивідуальне житлове будівництво. Відповідно до акту приймання індивідуального домоволодіння від 18.12.1975 року (а.с.15) житловий будинок [ADDRESS] житловою площею 46,30 кв.м. прийнято в експлуатацію. Згідно з договором купівлі-продажу від 28.08.1996 року (а.с.16-17) [PERSON] продала позивачу [PERSON] житловий будинок з належними до нього господарськими та побутовими будівлями та спорудами по [ADDRESS] а саме: житловий будинок літера А, цегляний, жилою площею 46,3 кв.м., сарай літ. Б, цегляний, вбиральня літ.В, цегляна, огорожа № 12, металева сітка, замощення 1, бетон. Вказаний будинок 29.08.1996 року зареєстровано в Чернівецькому обласному бюро технічної інвентаризації на праві особистої власності за [PERSON] Відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку (а.с.18) та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №101123551 від 23.10.2017 року (а.с.21) позивач є власником земельної ділянки площею 0,1 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) по [ADDRESS] Як встановлено в судовому засіданні, через рік після заселення позивача у будинок, схил почав зсуватися, що у подальшому призвело до надмірних деформацій головних конструкцій його житлового будинку у вигляді тріщин в фундаменті, стінах і стелі, просіданню і зміщенню конструкцій. Відносини, пов'язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов'язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулюються Кодексом цивільного захисту України (КЦЗ України). Згідно зі ст. 4 КЦЗ України цивільний захист - це функція держави, спрямована на захист населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій шляхом запобігання таким ситуаціям, ліквідації їх наслідків і надання допомоги постраждалим у мирний час та в особливий період. Відповідно до ст. 43 КЦЗ України з метою забезпечення здійснення заходів із запобігання виникненню надзвичайних ситуацій в Україні проводяться постійний моніторинг і прогнозування надзвичайних ситуацій. Моніторинг надзвичайних ситуацій - це система безперервних спостережень, лабораторного та іншого контролю для оцінки стану захисту населення і територій та небезпечних процесів, які можуть призвести до загрози або виникнення надзвичайних ситуацій, а також своєчасне виявлення тенденцій до їх зміни. Для проведення моніторингу і прогнозування надзвичайних ситуацій в Україні створюється та функціонує система моніторингу і прогнозування надзвичайних ситуацій. Порядок функціонування системи моніторингу і прогнозування надзвичайних ситуацій, проведення моніторингу і прогнозування надзвичайних ситуацій, перелік установ та організацій, які належать до суб'єктів моніторингу, спостереження, лабораторного контролю і прогнозування надзвичайних ситуацій, визначаються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ст. 191 ЗК України моніторинг земель - система спостереження за станом земель з метою своєчасного виявлення змін, їх оцінки, відвернення та ліквідації наслідків негативних процесів. У системі моніторингу земель проводиться збирання, оброблення, передавання, збереження та аналіз інформації про стан земель, прогнозування їх змін і розроблення науково обґрунтованих рекомендацій для прийняття рішень щодо запобігання негативним змінам стану земель та дотримання вимог екологічної безпеки. Моніторинг земель є складовою частиною державної системи моніторингу довкілля. Ведення моніторингу земель здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища. Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.03.1998 року №391 «Про затвердження Положення про державну систему моніторингу довкілля (далі Положення), Державна система моніторингу довкілля - це система спостережень, збирання, оброблення, передавання, збереження та аналізу інформації про стан довкілля, прогнозування його змін і розроблення науково-обґрунтованих рекомендацій для прийняття рішень про запобігання негативним змінам стану довкілля та дотримання вимог екологічної безпеки. Пунктом 4 Положення передбачено, що моніторинг довкілля здійснюється Мінагрополітикою, Мінприродою, ДАЗВ, Держгеонадрами, Мінрегіоном, ДКА, а також ДСНС, Держсанепідслужбою, Держлісагентством, Держводагентством, Держгеокадастром та їх територіальними органами, підприємствами, установами та організаціями, що належать до сфери їх управління, обласними, Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями, а також органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища. Отже, органи місцевого самоврядування не віднесено до суб'єктів, яким надано право здійснювати моніторинг земель чи моніторинг довкілля. Разом з тим, абзацом другим пункту 20 Положення визначено, що функції з попередження про виникнення або загрозу виникнення екзогенних та ендогенних геологічних процесів, оцінювання їх розвитку покладаються на Держгеонадра. Під зсувом розуміють масу гірських порід, що сповзла чи сповзає по схилу або укосу під впливом сил тяжіння, гідрогеодинамічних, сейсмічних та інших сил; зсувонебезпечна територія - ділянка схилу, на якому можливе виникнення зсуву під дією природних або техногенних чинників. Зсуви належать до екзогенних геологічних процесів. Зсуви мають значне поширення на території країни, що зумовлено геологічною будовою та геоморфологічними умовами, наявністю деформуючих горизонтів тощо. Сучасна активізація зсувів, що розвиваються на схилах різного генезису, досить часто пов'язана з розвитком супутніх процесів - ерозійного та абразійного, які підсилюють розвиток основного процесу. Серед домінуючих природних чинників активізації необхідно виділити гідрологічні (підняття рівнів та зміна витрат води в поверхневих водотоках, рівні води та хвильовий режим водойм, ерозійна та абразійна дія поверхневих вод і відповідний підмив та розмив язикових частин зсувів), метеорологічні (атмосферні опади, температура тощо), гідрогеологічні (рівні, хімічний склад, умови живлення та дренажу підземних вод). Відповідно до «Кадастру зсувів м. Чернівці» (Львів, 1980) в м. Чернівці діють 69 великих зсувів, їх загальна площа складає 2003,26 га, з них активно діючих 8 (загальна площа 73,065 га), тимчасово-стабілізованих 38 (загальна площа 1652,5 га), стабілізованих 23 (загальна площа 277,69 га). Щодо зсувної ділянки в районі 1-ого провулку Золочівського в м. Чернівці, зсувний осередок №22 знаходиться в Пн.-Зх. частині міста в районі 1-го провулку Золочівського. Територія приурочена до стрімкого схилу ІV тераси річки Прут і знаходиться в межах великого фронтального зсуву №23. Зсувний схил нерівний, горбасто-хвилястий, ускладнений вторинними мікроформами рельєфу, крутизна схилу складає приблизно 35-40 ?, при крутизні стінки зриву до 80 ?, а підніжжя схилу перезволожене з виходами на поверхню підземних вод. Схил заліснений, на проходження повільного зсувного процесу вказують так звані «п'яні дерева», що ростуть гіпсометрично нижче стінки зриву. Відповідно до інформації відділу з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення міської ради, 01.04.2016 року приблизно о 07.00 год. стався зсув ґрунту по І та ІІ-ому провулкам Золочівським. Зазначена територія за даними «Кадастру зсувів м. Чернівці» приурочена до стрімкого схилу 4-ої тераси річки Прут і знаходиться в межах великого фронтального зсуву № 23. За наслідками загрозливого розвитку зсуву, міською постійно діючою комісією з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій проведені позачергові виїзні засідання, на яких виконавчим органам міської ради, територіальним управлінням та установам центральних органів виконавчої влади визначені першочергові заходи щодо ліквідації наслідків надзвичайної події, що підтверджується протоколами засідань комісії від 01.04.2016 року №8 (а.с.135-136) та від 13.04.2016 року №9 (а.с.133). На виконання вимог протоколів, з метою запобігання виникнення пожеж, вибухів, ураження електричним струмом людей, аварійними службами міста будинки №7 та №8 по 1-ому провулку Золочівському та №4 по 2-ому провулку Золочівському м. Чернівці були відключені від всіх систем життєзабезпечення. Відновлення роботи систем життєзабезпечення будинків (електро-, водо- та газопостачання) можливе тільки після обстеження мереж фахівцями відповідних служб та позитивних висновків щодо можливості їх безпечної і безаварійної експлуатації. Департаментом містобудівного комплексу та земельних відносин спільно з Департаментом житлово-комунального господарства міської ради для тимчасового розміщення постраждалих мешканців з І та ІІ-го провулку Золочівського в маневровому фонді міської ради по вул. Полєтаєва,10 підготовлено чотири житлові кімнати по 18,0 кв. м. Постійно діючою міжвідомчою комісією при виконавчому комітеті Чернівецької міської ради з визначення технічного стану будинків (квартир) в м. Чернівці 04.04.2016 року проведено обстеження санітарно-технічного стану житлового будинку №8 по 1-ому провулку Золочівському, за результатами якого будинок класифікується як непридатний для нормальної експлуатації (категорія ІІІ), що підтверджується копією акту (а.с.134). Визнання події надзвичайною ситуацією врегульовано КЦЗ України, постановою Кабінету Міністрів України від 24.03.2004 року №368 «Про затвердження порядку класифікації надзвичайних ситуацій за їх рівнями», наказом Міністерства надзвичайних ситуацій України від 12.12.2012 року №1400 «Про затвердження класифікаційних ознак надзвичайних ситуацій». В залежності від рівня надзвичайної ситуації, для ліквідації її наслідків та надання належної допомоги постраждалому населенню, залучаються органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, відповідні фінансові (кошти матеріального резерву) та матеріальні ресурси. Пунктом 11 постанови Кабінету Міністрів України від 24.03.2004 року №368 передбачено, що остаточне рішення щодо визначення рівня надзвичайної ситуації з подальшим відображенням його у даних статистики України, приймає ДСНС України з урахуванням експертного висновку (за наявності) регіональної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій. Остаточне рішення (експертний висновок) ДСНС України є підставою для здійснення інших заходів щодо реагування на надзвичайну ситуацію відповідно до законодавства. Відповідно до протоколу №9 засідання міської постійно діючої комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій м. Чернівців від 13.04.2016 року (а.с.133), яке проводилося також за участю представника управління ДСНС України в Чернівецькій області, визначено, що дану ситуацію, яка сталася внаслідок зсуву по І та ІІ провулках Золочівських, відповідно до класифікатора надзвичайних ситуацій ДК019:2010 та наказу Міністра з надзвичайних ситуацій України від 12.12.2012 року №1400, не має підстав вважати надзвичайною. Враховуючи вищезазначене та п.2 і п.3 ст. 82 КЦЗ України, а також вимоги постанови Кабінету Міністрів України від 29.03.2002 року №415 «Про затвердження Порядку використання коштів матеріального резерву», суд вважає, що міська рада не може використовувати кошти з резервного фонду для надання матеріальної допомоги мешканцям. Як вбачається з рішення виконавчого комітету Чернівецької міської ради №255/7 від 25.04.2016 року про надання разової грошової допомоги (а.с.126), виконавчий комітет, виходячи з наявної ситуації та в межах наявного фінансування, надав позивачу [PERSON] разову грошову допомогу в розмірі 24066 грн. Постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.2004 року №1256 затверджено Комплексну програму протизсувних заходів на 2005-2014 роки, яка діяла до 27.09.2011 року. В подальшому Законом України від 07.06.2012 року № 4909-VI затверджено загальнодержавну цільову програму захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру на 2013-2017 роки, згідно з додатком 1 якої її державним замовником визначено Міністерство надзвичайних ситуацій України, а її виконавцями центральні органи виконавчої влади за напрямками своєї діяльності, в т. ч. на місцевому рівні - обласні державні адміністрації. Додатком 2 до Програми передбачено фінансування протизсувних заходів Чернівецької області (проведення робіт з укріплення зсувонебезпечних ділянок), в т.ч. на території м. Чернівці. Головними розпорядниками коштів визначені: МНС України та Чернівецька обласна державна адміністрація. В зв'язку з великою вартістю протизсувних робіт, фінансування протизсувних заходів передбачалось проводити тільки за рахунок коштів державного бюджету. Фінансування з міських бюджетів всіх рівнів Програмою не передбачалось. Всього за Програмою для м. Чернівці окремим рядком передбачено фінансування протизсувних заходів з державного бюджету на суму 104,71 млн. грн. Про незадовільний стан фінансування заходів Програми міська рада в межах своєї компетенції (щорічна доповідь «Про стан цивільного захисту м. Чернівці», форма 1/1/ПЦЗ до Табелю термінових та строкових донесень) інформувала Чернівецьку обласну державну адміністрацію. Рішенням міської ради від 17.05.2016 року №196 затверджено Комплексу Програму запобігання надзвичайним ситуація та ліквідації їх наслідків в м. Чернівцях на 2016-2020 роки (а.с.85-107). На виконання зазначеної Програми у 2016 році з міського бюджету профінансовані заходи із запобігання надзвичайним ситуація та ліквідації їх наслідків в м. Чернівцях у сумі 571,2 тис. грн. Зокрема: на забезпечення укриття населення в захисних спорудах цивільного захисту м. Чернівців 112,2 тис. грн.; на забезпечення пожежної та техногенної безпеки, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації - 300,0 тис. грн.; на створення, накопичення та використання матеріальних резервів для запобігання, ліквідації надзвичайних ситуацій техногенного і природного характеру та їх наслідків в м. Чернівцях - 84,0 тис. грн.; на організацію рятування людей на водних об'єктах і реагування на надзвичайні ситуації - 75 тис. грн. Також, Чернівецькою міською радою утворено комунальне підприємство Чернівецький міський комунальний виробничий трест зеленого господарства та протизсувних робіт (далі Трест), яке здійснює візуальні обстеження зсувонебезпечних ділянок на основі видимих ознак. Відповідно до листа Тресту від 29.03.2016 року №01-04/19 (а.с.130-132) будинок позивача розташований на відстані 16 метрів від стіни зриву. Основними причинами активізації зсувних процесів являються безперешкодне потрапляння вод атмосферних опадів на нестійкий схил, підніжжя схилу характеризується періодичними зволоженням, внаслідок великої площі водозабору та вклинювання підземних вод, значна крутизна схилу, геологічна будова (у зсувному процесі залучені нестійкі суглинкові ґрунтові маси потужність близько 10 м). Зсувні процеси тут мають ознаки зсуво-обвальних та опливинних явищ, значна активізація яких відмічається в періоди сніготанення, а також зливових та затяжних дощів. Розвиток таких зсувів починається зазвичай зверху - вниз при відсутності штучної підрізки, однак гіпсометрично нижче обстежуваної ділянки розташований діючий кар'єр цегляного заводу. Разом з тим, за інформацією Тресту позивач, у період 2012 року по 2017 рік, жодного разу не звертався до Тресту з приводу консультацій щодо інженерного-геологічного обстеження даної території. Відповідно до ст.ст.322, 323 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. Суд вважає, що позивачем, відповідно до ст. 49 КЦЗ України, не вжито заходів щодо страхового захисту майнових інтересів від шкоди, яка може бути заподіяна внаслідок надзвичайних ситуацій, небезпечних подій або проведення робіт із запобігання чи ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій. Разом з тим, відповідно до ст. 617 ЦК України особа, яка порушила зобов'язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов'язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Під обставинами непереборної сили необхідно розуміти надзвичайні та невідворотні обставини, що об'єктивно унеможливлюють виконання зобов'язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов'язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, в тому числі викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо. Під стихійним лихом розуміють природне явище, що діє з великою руйнівною силою, заподіює значну шкоду території, на якій відбувається, порушує нормальну життєдіяльність населення, завдає матеріальних збитків. До таких природних явищ відносяться і зсуви. Рішенням виконавчого комітету Чернівецької міської ради №775/23 від 14.12.2016 року (а.с.35) будинок позивача визнаний таким, який за технічним станом конструктивних елементів відноситься до категорії - непридатний для нормальної експлуатації. Відповідно до висновку судової оціночно-будівельної та оціночно-земельної експертизи №18051 від 02.08.2018 року ринкова вартість житлового будинку без врахування земельної ділянки, визначена за витратним підходом станом на дату оцінки становить суму 342336 грн. Житловий будинок розташований в зоні активного зсуву землі, з руйнівними тріщинами, що появились в результаті зсувних процесів, які негативно вплинули на технічний стан його конструкцій і будинок в цілому. Ринкова вартість земельної ділянки площею 0,10 га, умовно вільної від земельних поліпшень, розташованої по [ADDRESS] з цільовим призначенням для обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, визначена за порівняльним підходом станом на дату оцінки становить суму 136870 грн. Суд вважає, що посилання представника позивача про те, що Чернівецькою міською радою та її виконавчим комітетом, всупереч вимогам ст.ст. 25, 26, 40 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», п.11 ст. 2, ст.ст. 4, 7, 6, 18 Кодексу цивільного захисту України, не вжито жодних заходів щодо запобігання та виникнення негативних явищ на території зсуву, аневжиття відповідних заходів щодо укріплення схилу, тобто неправомірна бездіяльність місцевого органу самоврядування, потягнула за собою 01.04.2016 року зсув ґрунту на земельній ділянці в районі розташування земельної ділянки та житлового будинку позивача не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні у зв'язку з наступним. Відповідно до акту постійної діючої міжвідомчої комісії при виконавчому комітеті міської ради з вивчення технічного стану будинків (квартир) в м. Чернівцях від 04.04.2016 року (а.с.134), будинок побудований в 1975 року без інженерної підготовки території і врахування вимог сейсмічної безпеки. За роки експлуатації будинок зазнав прибудов до своєї основної частини, які були виконані з порушенням будівельних норм щодо їх міцності стійкості і надійності. Разом з тим, звітом про результати технічного обстеження житлового будинку по 1-ому провулку Золочівському, 8 в м. Чернівці щодо визначення його технічного стану і експлуатації придатності в зв'язку з пошкодженнями від надмірних деформацій його головних конструкцій діями зсуву ґрунту 01.04.2016 року (а.с.115-124), виконаним Чернівецьким філіалом інституту «НДІпроектреконструкція» (арх. №7126-ОБ), передбачено, що основними можливими причинами надмірних деформацій будинку є дефекти конструкцій, пов'язані з тим, що житловий будинок розташований на краю крутого яру - в зсувній території міста, яка до 01.04.2016 року була тимчасово стабілізована. За висновками звіту будинок побудований в 1975 року без інженерної підготовки території і врахування вимог сейсмічної безпеки. Будівництво було здійснено на несприятливій для будівництва території, яка належить до небезпечних зон зсувів за відсутності інженерного захисту цієї території. Суд вважає, що позивач, при придбанні будинку, не врахував існуючі інженерно-геологічні умови та потенційно - небезпечне місце знаходження будинку, його технічний стан та інші ризики при купівлі будинку, не вжив заходи щодо зміцнення його технічного стану, інженерного захисту будівлі, щодо страхування можливих ризиків випадкового руйнування чи загибелі речі, що вказує на особисту бездіяльність позивача. Суд вважає, що посилання представника позивача на можливість виділяння коштів із резервного фонду є безпідставним, оскільки відповідно до ст. 96 КЦЗ України фінансування робіт із запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій здійснюється у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Згідно зі ст. 24 Бюджетного кодексу України резервний фонд бюджету формується для здійснення непередбачених видатків, що не мають постійного характеру і не могли бути передбачені під час складання проекту бюджету. Порядок використання коштів з резервного фонду бюджету визначається Кабінетом Міністрів України. Постановою Кабінету Міністрів України від 29.03.2002 року №415 затверджено Порядок використання коштів резервного фонду бюджету (далі Порядок), пунктом 6 якого передбачено, що кошти резервного фонду бюджету можуть використовуватися на здійснення заходів з ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій техногенного, природного, соціального характеру, а за умови наявності даних моніторингу, експертизи, досліджень та прогнозів щодо можливого перебігу подій заходів, пов'язаних із запобіганням виникненню надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру з метою недопущення їх переростання у надзвичайну ситуацію техногенного та природного характеру або пом'якшення її можливих наслідків. Разом з тим, фінансування здійснюється виходячи з обсягу коштів, передбачених у відповідних бюджетах. Суд вважає, що законних підстав для використання коштів з резервного фонду міського бюджету на здійснення заходів з ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій техногенного, природного, соціального характеру немає, оскільки умови експлуатації будинку незадовільні, бо пов'язані з потенціально-небезпечним місцем знаходження будинку, про які було відомо позивачеві при купівлі будинку. Таким чином, суд вважає, що відсутні підстави для визнання неправомірною бездіяльність Чернівецької міської ради щодо нездійснення противозсувних заходів на території зсуву біля будинку [ADDRESS] та стягнення майнової шкоди, оскільки Чернівецька міська рада здійснювала різні заходи, відповідно до наданих їй повноважень, а тому в цій частині позовні вимоги не підлягають задоволенню. Що стосується позовних вимог до виконавчого комітету Чернівецької міської ради, то слід зазначити наступне. Згідно з ч.ч.1, 2 ст.51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Відповідно до ч.3 ст.51 ЦПК України після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Отже, чинним законодавством України встановлено, що залучення до участі в справі співвідповідача може відбутися тіль\-ки за ініціативою позивача, а тому суд позбавлений можливості за своєю ініціативою залучати до участі в справі співвідповідача. Як встановлено в судовому засіданні, Виконавчий комітет Чернівецької міської ради не є стороною по справі, клопотання від позивача та його представника про залучення його в якості співвідповідача до суду не надходило, а тому, доводи позивача в позовній заяві та представника позивача в судовому засіданні про визнання неправомірною бездіяльності виконавчого комітету Чернівецької міської ради та стягнення з нього майнової шкоди, не заслуговують на увагу, а тому в задоволенні позовних вимог до виконавчого комітету також необхідно відмовити. Таким чином, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини та досліджені докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про визнання неправомірною бездіяльність суб'єкта владних повноважень та відшкодування шкоди, заподіяної майну бездіяльністю, є безпідставними, а тому в задоволенні позову необхідно відмовити. Оскільки в задоволенні позовних вимог відмовлено, то відповідно до ст.141 ЦПК України не підлягають стягненню і понесені судові витрати по сплаті судового збору та вартості проведеної оцінки майна. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed