Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-21 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до суду про стягнення з відповідача [PERSON] заборгованості за необліковану електричну енергію у розмірі 37 297,11 грн., а також судовий збір у сумі 1600,00 грн. Мотивуючи вимоги тим, що відповідач [PERSON] проживає у [ADDRESS] та є споживачем послуг з постачання електричної енергії, що здійснює позивач. 16 червня 2015 року під час перевірки працівниками позивача за адресою відповідача виявлено порушення: явні ознаки втручання в механізм розрахункова засобу обліку. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення №38313. Загальна вартість електричної енергії, нарахованої внаслідок порушення боржником ПКЕЕН, проведена за п. 3.4 формулою п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричної енергією та становить 37 297,11 грн. Оскільки відповідач не здійснив оплати нарахованої заборгованості за необліковану електроенергію, це змушує позивача звернутись із даним позовом до суду. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01 серпня 2017 року відкрито провадження у цивільній справі (а.с. 36). 15 грудня 2017 року набрав чинності Цивільний процесуальний кодекс України у редакції Закону України «2147-VІІІ від 03.10.2017 року. Пунктом 9 розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України передбачено, що справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. 31 січня 2018 року на адресу суду надійшов відзив представника відповідача [PERSON] на позовну заяву зі змісту якого убачається, що відповідач позов не визнає (а.с. 61-66). Мотивуючи тим, що відповідач не був присутній під час складання акту про виявлення порушення, а вказаний акт, всупереч правил користування електричною енергією для населення не був направлений йому засобами поштового зв'язку. Позивач зазначає у позовній заяві про відсутність споживача на комісії, однак це не відповідає дійсності. Відповідач брав участь у засіданні комісії, висловлював свої заперечення та відмовився від підпису у акті. Крім того, представник відповідача зазначає, що датою останньої контрольної перевірки приладу обліку є 18 травня 2015 року. Під час цієї перевірки можливо було виявити порушення зазначені у акті у разі їх наявності, а тому позивач безпідставно нараховує суму заборгованості за період з 17.06.2012 року по 16.06.2015 року, а нарахування мало би бути здійснене з дати останньої контрольної перевірки, тобто з 18.05.2015 року по день виявлення порушення. Оскільки прилад обліку електроенергії відповідача знаходиться поза межами його квартири, [PERSON] не зобов'язаний забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них. Також комісією були допущені порушення під час нарахування розміру заборгованості необлікованої електроенергії, в акті та висновку комісії зазначені різні пункти ПКЕЕН, які порушені споживачем та різне значення похибки приладу обліку електроенергії. 14 лютого 2018 року від представник позивача Полєтаєва А.А. до суду надійшла відповідь на відзив зі змісту якої убачається, що відзив є необгрунтованим, а доводи відповідача грунтуються на припущеннях та не підтвердженні належними та допустимими доказами. Також зазначив, що всі розрахунки щодо встановлення розміру заборгованості за необліковану електроенергію проведені відповідно до встановеної Методитики, є достовірними та вірними (а.с. 69-71). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 14 травня 2018 року замінено позивача Публічне акціонерне товариство «Київенерго» на Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» у цивільній справі за позовом заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до [PERSON] про стягнення заборгованості (а.с. 111). 19 липня 2018 року представник відповідача [PERSON] подала до суду заперечення на відповідь на відзив в яких зазначила, що позивач всупереч положенню законодавства та своїм власним твердженням незаконно збільшує строк за який здійснює нарахування заборгованості відповідачу. Оскільки явні ознаки втручання в механізм розрахункового засобу обліку це ті ознаки, які є неприхованими, очевидними, які видно при звичайному контрольному огляді, без застосувань спеціальних приладів. Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів комерційного обліку електроенергії та пломб покладається на власника електроустановки або організацію, на території якої вони встановлені. В даному випадку прилад обліку знаходиться на сходовій клітці, тобто поза межами квартири споживача, який не є власником приладу, а тому не повинен нести відповідальність за виявлені порушення (а.с. 117-120). У судовому засіданні представник позивача Іванова А.К. позов підтримала та виходячи з доводів, якими обґрунтовується позовна заява та викладених у відповіді на відзив, просила позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, з підстав викладених у відзиві та письмових запереченнях просили відмовити в задоволені позовних вимог. Суд, вислухавши пояснення представника позивача, відповідача та його представника, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що відповідно до Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та Статуту ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», затвердженого 22 грудня 2017 року, ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині прав та обов'язків пов'язаних із провадження діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом (а.с. 95-104). [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] та є споживачем електроенергії, на його ім'я відкрито особовий рахунок [NUMBER] (а.с. 8, 35). Сторонами не заперечується, що лічильник електричної енергії споживача [PERSON] розташований на сходовій клітці. 16 червня 2015 року представниками постачальника електричної енергії у відсутності відповідача складено Акт про порушення №38313, в якому зазначено, що проведеною перевіркою встановлено порушення ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 9, 10, Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357, а саме: виявлені ознаки втручання в розрахункові засоби обліку, внаслідок чого спожита електроенергія недовраховується при підключенні вимірювального приладу. Пломби держспоживстандарту та пломби електропередавальної організації мають сліди механічного впливу. Лічильник та пломби потребують проведення експертизи (а.с. 11). 16 червня 2015 року представниками позивача складено Акт-повідомлення №38313 про направлення на експертизу лічильника електроенергії відповідно до якого лічильник типу СОЕА-09М2 №068721 з показниками 009007 замінений на інший лічильник. Знятий лічильник упакований, опломбований пломбою №В00019970 та відправлений на експертизу (а.с. 18, 19). Згідно з Актом проведення експертизи лічильників електроенергії від 16 липня 2015 року та з Актом технічного огляду приладу обліку електричної енергії встановлено, що пломби електролічильника споживача [PERSON] пошкоджені. Внаслідок пошкодження пломб держповірки та виробника отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника; метрологічні параметри не відповідають класу точності. Зазначені Акти були складені за відсутності споживача (а.с. 20, 21) За даними протоколу №2999 від 03.08.2015 року за участі споживача [PERSON] відбулося засідання Комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення, під час якої встановлено, що Акт №38313 від 16.06.2015 року складено правомірно. Прийнято рішення провести нарахування згідно з пунктом №3.4 та за формулою №3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН). Період нарахування з 17.06.2012 року по 16.06.2015 року. Всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію 37 297,11 грн. (а.с. 30). Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з п. 10, 11 Правил користування електричною енергією для населення відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі або на інших об'єктах споживача, та пломб на них покладена на споживача електроенергії. У разі встановлення лічильника в квартирі (будинку) або іншому об'єкті споживача енергопостачальником складається акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. При цьому споживач електроенергії зобов'язаний забезпечувати збереження цих приладів обліку та пломб на них (п. 42 Правил). Відповідальність за збереження поквартирних приладів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організації, у віданні якої перебуває будинок. Порядок проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів визначається Положенням про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 21 червня 2003 року №322, та Інструкцією про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів, затвердженою директором СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго», на підставі зазначеного Положення та інших нормативних актів, якими регулюються питання користування електричною енергією. Відповідно до п. 1.3.2 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів експертиза лічильників проводиться у разі наявності ознак порушення пломб чи підробки відтиску тавра територіального органу Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики або енергопостачальника, втручання в лічильний механізм. Згідно із п. 2.2 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів зняття та опломбування лічильника, що підлягає експертизі, проводиться у присутності споживача або представника організації, у віданні якої перебуває будинок (у разі встановлення лічильника на сходовій клітці). Аналогічне положення міститься у п. 2.9 Інструкції. За п. 2.3 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів лічильники, що підлягають експертизі, повинні пломбуватися з використанням пломби, логотип якої містить індивідуальний номер та назву енергопостачальника. Пломба додатково встановлюється у тому самому місці, де встановлена пломба Держспоживстандарту. У разі неможливості встановити пломбу в цьому місці або виявлення пристосувань для заниження показань лічильника лічильник разом з цими пристосуваннями пакується в поліетиленовий пакет і опломбовується в присутності споживача або представника організації, у віддані якої перебуває будинок (у разі встановлення лічильника на сходовій клітці). Відповідно до п. 2.4 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів після зняття й опломбування лічильника електричної енергії представник енергопостачальника складає акт-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії у двох або, у разі встановлення лічильника на сходовій клітці, трьох примірниках відповідно до форми, наведеної у додатку 1 (по одному для споживача, організації, у віддані якої перебуває будинок, і енергопостачальника). В акті-повідомленні вказуються мета експертизи лічильника та причини, що викликали необхідність її проведення, спосіб пломбування та інше. Пунктом 2.13 Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів також передбачене повідомлення споживача про проведення експертизи. Згідно із п. 3.3.6 Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів подальше проведення судово-криміналістичної експертизи, у разі виявлення ознак пошкодження пломб електропостачальної організації,. Пункт 3.3.7 Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів передбачає в описі експертизи визначення способу заниження роботи приладу. Згідно з п. 3.3.11 Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів передбачено пакування приладу після проведеної експертизи для подальшого зберігання у присутності споживача. Відповідно до п. 2.5 Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів залежно від місця встановлення лічильника, що підлягає експертизі, акт-повідомлення підписується представником енергопостачальника та споживачем або представником організації, у віданні якої перебуває будинок, якщо лічильник установлено на сходовій клітці. Оскільки лічильник електричної енергії споживача [PERSON] розташований на сходовій клітці, то суд приходить до висновку, що зняття, опломбування та експертиза лічильника електричного приладу була проведена позивачем із порушенням Положення про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів та Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів. Зокрема, при знятті та опломбуванні лічильника не був присутній представник житлової організації (балансоутримувача будинку). При проведенні експертизи споживач та представник житлової організації (балансоутримувача будинку) також були відсутні. Крім того, всупереч вимогам п. 3.3.7 Інструкції про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії споживачів Акт проведення експертизи лічильника електроенергії від 16 липня 2015 року не містить опису способу заниження споживачем показань лічильника та вину споживача в цьому. Позивач зазначає, що заборгованість [PERSON] за необліковану електроенергію нарахування згідно з пунктом №3.4 та за формулою №3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ (ПКЕЕН) за період нарахування з 17.06.2012 року по 16.06.2015 року. Разом з тим, розрахунку такої заборгованості позивачем не надано, у матеріалах справи не міститься. Відповідно до положень ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Статтями ст. 77-80 ЦПК України визначено поняття належності, допустимості, достовірності та достатності доказів. Позивачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження вини відповідача у пошкодженні пломб приладу обліку електричної енергії та втручання у його роботу з метою заниження показників спожитої електричної енергії, враховуючи, що згідно з ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. З матеріалів справи не вбачається факту самовільного втручання саме відповідача в роботу електролічильника та його вини у виникненні заборгованості за необліковану електроенергію. З огляду на означене, розглядаючи справу виходячи з диспозитивності цивільного судочинства на підставі ст. 13 ЦПК України, оцінюючи належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному і повному з'ясуванні обставин справи, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі. Згідно зі ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що позивача звільнено від сплати судового збору на підставі Закону України «Про захист прав споживачів», суд відносить судові витрати по сплаті судового збору за рахунок держави. Враховуючи наведене та

Outcome: dismissed