Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою до відповідача, якою просив провести реальний розподіл домоволодіння та визначити порядок користування земельною ділянкою, що за адресою м. Херсон, [ADDRESS] між сторонами, для чого призначити по справі відповідну експертизу. Позовні мотивував тим, що він є власником 45/100 частин домоволодіння із надвірними будівлями та спорудами, що за адресою м. Херсон, [ADDRESS] на підставі договору дарування від 30.04.2009 року. При цьому відповідач є власником інших 55/100 частин вказаного домоволодіння. Враховуючи те, що сторони не можуть знайти порозуміння з приводу фактичних часток домоволодіння а також з приводу порядку користування земельною ділянко, на якій таке домоволодіння розташоване, він і просив вирішити вказане питання в судовому порядку. У судовому засіданні представник позивача за ордером та договором адвокат Зубкова В.М. позовні вимоги повністю підтримала, та просила розподілити спірне домоволодіння в натурі відповідно до єдиного визначеного експертом варіанту. Окрім того просила визначити порядок користування земельною ділянкою, на якій розташоване спірне домоволодіння відповідно до 4-го варіанту судової будівельно-технічної експертизи, згідно якого її довірителя необхідно зобов'язати не перешкоджати відповідачу у підході до літньої кухні літ. «Ж» на випадок ремонту, з чим у суді погодилась. Відповідач та її представник за довіреністю [PERSON], щодо задоволення позовних вимог не заперечували, при цьому вважали за необхідне здійснити реальний розподіл спірного домоволодіння відповідно до єдиного варіанту проведеної по справі судової будівельно-технічної експертизи, та визначити порядок користування земельною ділянкою, що за таким домоволодінням закріплена відповідно до 4-го варіанту такої експертизи, який визначено експертом із урахуванням позиції співвласників домоволодіння. Заслухавши думку учасників судового засідання, вивчивши матеріали справи та перевіривши їх поданими сторонами доказами приходжу до наступних висновків та відповідних ним правовідносин. Так. з згідно з частинами 1,2 статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. При цьому відповідно до частини 1 статті 183 ЦК України, подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення. З матеріалів справи вбачається, що позивачу належить 45/100 частин домоволодіння [ADDRESS] на підставі договору дарування від 30.04.2009 року, який зареєстровано у встановленому законом порядку 12.05.2009 року. Інші 55/100 частин домоволодіння [ADDRESS] належать відповідачу [PERSON] на підставі договору дарування від 13.01.2009 року, зареєстрованого у встановленому законом порядку 17.02.2009 року. Рішенням виконкому Херсонської міськради від 27.05.1957 року за № 727 для будівництва та обслуговування домоволодіння, що за адресою [ADDRESS] виділено земельну ділянку загальною площею 514 кв.м., що вбачається із матеріалів інвентарної справи. Поділ житлового будинку, який перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру), або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Згідно даних інвентарної справи БТІ, дослідженої судом, а також згідно висновків проведеної по справі судової, будівельно-технічної експертизи в частині вартості будівель та споруд, до складу спірної домобудівлі входять наступні будівлі та споруди із визначенням їх дійсної вартості станом на липень 2015 року: житловий будинок літ. «А» вартістю 79 745,00 грн.; прибудова літ. «а» вартістю 23205,00 грн.; прибудова літ. «а-1» вартістю 25205,00 грн.; ганок вартістю 3996,00 грн.; літня кухня літ. «Б» вартістю 28312,00 грн.; тамбур літ. «б» вартістю 6588,00 грн.; гараж літ. «В» вартістю 30 367,00 грн.; туалет літ. «Г» вартістю 4066,00 грн.; душ літ. «Е» вартістю 1419,00 грн.; літнякухня-котельня літ. «Ж» вартістю 32358,00 грн.; сарай літ. «З» вартістю 1800,00 грн.; сарай літ. «К» вартістю 3244,00 грн.; водопровід №1 вартістю 1455,00 грн.; огорожа №2 та № 6 вартістю 5413,00 грн.; хвіртка № 3 вартістю 887,00 грн.; ворота № 4 вартістю 2043,00 грн.; огорожа № 5 та № 7 вартістю 6138,00 грн.;мостіння № І та № Іа вартістю 2443,00 грн.. За конструктивною характеристикою житловий будинок літ. «А» одноповерховий, конструктивна система стінова з несучими зовнішніми стінами, до складу якого входять певні зазначені в технічній документації та експертом приміщення. При визначенні варіанту поділу будинку та встановленні порядку користування земельною ділянкою суд вважає за можливе обрати єдиний варіанту реального розподілу будинку, а також четвертий варіант за висновком судової будівельно-технічної експертизи № 19/15 від 28.07.2015 року. При цьому суд враховує, що варіант фактичного розподілу будинку є лише один, відповідно до часток співвласників. Окрім того з приводу визначеного судом варіанту користування сторонами земельною ділянкою суд враховує конструктивну характеристику житлового будинку, значний рельєф земельної ділянки, на якій він розташований, характер її забудови й реальної можливості обслуговування виділених кожному із співвласників часток як самостійних житлових об'єктів в одній будівлі та побажань кожної із сторін щодо певних конкретних приміщень. При цьому суд також враховує зручність використання кожною із сторін виділеної їй відокремленої частки із домоволодіння, до складу якої входять різні за цільовим призначенням приміщення, та відповідно визначення порядку користування земельною ділянкою. Питання щодо розподілення судових витрат по справі суд вирішує відповідно до ст. 88 ЦПК України. При цьому слід зазначити, що посилання представника відповідача у судовому засіданні про те, що судові витрати необхідно поділити між сторонами порівну, беручи до уваги відсутність до того передбачених законом підстав, суд вважає такими, що не ґрунтуються на нормах чинного законодавства, зокрема із урахуванням відсутності мирової угоди між сторонами з приводу розглядуваного позову. На підставі викладеного, та

Outcome: approved