Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідачів, уточненим в ході розгляду справи, про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири, в якому зазначив, що 23.12.2017 сталося затоплення належної йому квартири [ADDRESS] внаслідок розриву на з`єднанні металопластикової труби з приладом опалення у квартирі [NUMBER] у зв`язку з самовільним втручанням в систему централізованого опалення шляхом перенесення приладу опалення на балкон. Згідно звіту про незалежну оцінку матеріальні збитки завдані позивачу становлять 82 736,64 грн. Для проведення ремонту квартири позивач звернувся до ТОВ «Грінхаус Груп», яке надало кошторис №1 про демонтажні роботи, згідно з яким вартість демонтажних робіт становить 14 760, 46 грн., та кошторис №2 про ремонтні та оздоблювальні роботи, вартість яких становить 139 866, 51 грн. Враховуючи те, що залиття квартири, на думку позивача, сталося з вини відповідачів, які відмовляються у добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоду, розмір якої відповідно до вказаних кошторисів становить 154 626, 97 грн., просить стягнути з відповідачів на користь позивача збитки у розмірі 154 626, 97 грн. В судове засідання позивач не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, в матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити. Відповідач [PERSON] та його представник в судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог, подали до суду відзив, в якому просили відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що позивач безпідставно завищив суму збитків. Крім того, зазначили, що за завдані збитки мають відповідати усі власники квартири. Вказували, що залиття відбулося не з вини відповідача. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, відповідачі [PERSON] та [PERSON] та їх представник в судовому засіданні заперечували проти задоволення позову, відповідач [PERSON] подала до суду відзив, в якому просила відмовити в задоволенні позову в частині стягнення збитків з інших відповідачів, посилаючись на те, що збитки завдані позивачу лише з вини [PERSON] внаслідок проведення ним ремонту в квартирі та самовільного втручання в систему опалення. На момент затоплення квартири інші відповідачі не мали змоги належним чином утримувати квартиру, оскільки відповідач [PERSON] перешкоджав їм у цьому. Доступ до кімнати та ключі мав лише [PERSON] . Заслухавши пояснення учасників, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Як убачається з матеріалів справи, квартира [ADDRESS] належить позивачу [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 20.06.2006, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Позняковою С.В. за №2398 (а.с.22), що також підтверджується витягом з Державного реєстру правочинів №2526699 від 20.06.2006 (а.с.21) та реєстраційним посвідченням №022820 (а.с.23). Судом встановлено, що 23.12.2017 сталося залиття квартири [ADDRESS] внаслідок того, що у квартирі № [NUMBER] стався розрив на з`єднанні металопластикової труби з приладом опалення у зв`язку з самовільним втручанням власника в систему централізованого опалення внаслідок перенесення приладу опалення на балкон. Вказані обставини підтверджуються затвердженим начальником ЖЕД №507 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» актом про залиття від 25.12.2017 (а.с.17). В акті про залиття зазначено, що внаслідок залиття в квартирі [NUMBER] було пошкоджено: коридор площею 14,3кв.м: стеля натяжна - 8,3кв.м, декоративні елементи стелі з гіпсокартону - 6кв.м, стіни - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 4кв.м; кухня площею 8,1кв.м: стеля натяжна - 4,9кв.м, декоративні елементи стелі з гіпсокартону - 3,2кв.м, стіни - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 6кв.м; кімната площею 12,7кв.м: стеля - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 1кв.м, стіни - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 1кв.м, дверна коробка, підлога - паркетна дошка - 1кв.м; кімната площею 17кв.м: стеля - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 1кв.м, стіни - декоровані «Венеціанською штукатуркою» - 4,5кв.м, стіни - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 1кв.м, дверна коробка, підлога - паркетна дошка - 2кв.м; балкон площею 3,5кв.м: стеля водоемульсійне покриття - 1кв.м, стіни - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 2кв.м; кімната площею 8,4кв.м: дверна коробка, підлога - паркетна дошка - 2кв.м. Також вказаним актом про залиття передбачено для ліквідації наслідків залиття виконати наступні ремонтні роботи в квартирі № [NUMBER] : коридор площею 14,3кв.м: стеля натяжна - 8,3кв.м, декоративні елементи стелі з гіпсокартону - 6кв.м, стіни - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 26кв.м; кухня площею 8,1кв.м: стеля натяжна - 4,9кв.м, декоративні елементи стелі з гіпсокартону - 3,2кв.м, стіни - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 20кв.м; кімната площею 12,7кв.м: стеля - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 12,7кв.м, стіни - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 33кв.м, заміна дверної коробки, заміна підлоги з паркетної дошки - 12,7кв.м; кімната площею 17кв.м: стеля - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 17кв.м, стіни - декоровані «Венеціанською штукатуркою» - 4,5кв.м, стіни - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 38кв.м, заміна дверної коробки, заміна підлоги з паркетної дошки - 6,8кв.м; балкон площею 3,5кв.м: стеля водоемульсійне покриття - 3,5кв.м, стіни - шпаклівка з фарбуванням водоемульсійною фарбою - 13кв.м; кімната площею 8,4кв.м: заміна дверної коробки. Згідно звіту про незалежну оцінку (а.с.6-47), складеного 04.06.2018 ТОВ «Бюро інвентаризації, оцінки та експертизи», розмір матеріального збитку завданого власнику об`єкта оцінки, розташованого за адресою: [ADDRESS] , становить 82 736,64 грн. Згідно кошторису №1 від 29.03.2018 на демонтажні роботи після залиття в квартирі [ADDRESS] , складеного ТОВ «Грінхаус Груп», вартість демонтажних робіт становить 14760,46 грн. (а.с.51). Кошторисом визначені роботи, не передбачені актом про залиття, зокрема, щодо накриття меблів плівкою, прибирання сухе, прибирання вологе, пакування, винесення, навантаження будівельного сміття на авто, мішки для сміття, вивезення сміття, адміністративні витрати, витратні матеріали, транспорт. Згідно кошторису №2 від 29.03.2018 на ремонтні, оздоблювальні роботи після залиття в квартирі [ADDRESS] , складеного ТОВ «Грінхаус Груп», вартість ремонтних, оздоблювальних робіт становить 139866,51 грн. (а.с.52). Зі свідоцтва про право власності на житло від 30.12.1997, виданого Державним комунальним управлінням житлового господарства Мінського району м. Києва (а.с.74), вбачається, що квартира [ADDRESS] на праві спільної сумісної власності належить [PERSON] та членам його сім`ї: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в рівних долях. З листа позивача від 06.04.2018, адресованого відповідачу [PERSON] (а.с.48), убачається, що він просив відповідача відшкодувати завдані збитки в розмірі 154 626,97 грн., проте жодної відповіді так і не отримав. Відповідно до ст.ст. 319, 322 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Статтею 151 Житлового кодексу України визначено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що збитки позивачу були завдані внаслідок неналежного утримання квартири [ADDRESS] її власниками. Посилання відповідачів [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] на те, що шкоду має відшкодовувати [PERSON] , який не допускав відповідачів до утримання належної їм квартири та здійснив ремонт в ній без їхньої згоди та самовільно втрутився в систему опалення, наявними в матеріалах справи доказами не підтверджено. Матеріали справи містить копію постанови Апеляційного суду м. Києва від 25.07.2018 у справі за позовом [PERSON] , [PERSON] , який діє в інтересах [PERSON] , 2010 року народження, [PERSON] , яка діє в інтересах [PERSON] , 2011 року народження до [PERSON] , третя особа: Служба у справах дітей Оболонської районної у м. Києві державної адміністрації про визначення порядку користування квартирою. На підставі вказаної постанови було визначено порядок користування квартирою [ADDRESS] між співвласниками наступним чином: - [PERSON] житлову кімнату площею 12, 5 кв. м.; - [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] житлову кімнату площею 17.3 кв. м., житлову кімнату площею 8,3 кв. м. з лоджією 2,5 кв. м. Інші приміщення квартири залишити у спільному користуванні співвласників. В процесі розгляду справи відповідач [PERSON] вказував на те, що він не здійснював жодних ремонтних робіт, які б могли призвести до завдання збитків позивачу. Інші відповідачі вказували на те, що саме відповідач [PERSON] виконував роботи, які стали причиною завдання збитків позивачу. В той же час, конкретне право користування відповідачів спільною квартирою, було визначено вже після моменту залиття квартири позивача. Відповідно до ч.4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Таким чином саме на власника покладено обов`язок утримувати своє майно, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт та відшкодовувати збитки пов`язані із його правом власності. Враховуючи те, що причиною залиття став розрив на з`єднанні металопластикової труби з приладом опалення у зв`язку з самовільним втручанням власника в систему централізованого опалення внаслідок перенесення приладу опалення на балкон у квартирі № [NUMBER] , тобто відповідачі, як власники квартири, не забезпечили контроль за належним станом обладнання у квартирі та порядком здійснення ремонтних робіт, що і стало причиною завдання збитків позивачу. В процесі розгляду справи відповідачі вказувала на те, що кошторисом визначені роботи, не передбачені актом про залиття, зокрема, щодо ґрунтування стін акриловими ґрунтами, штукатурення стін гіпсовими штукатурками, прибирання сухе, ґрунтування стелі акриловими ґрунтами, штукатурення стелі гіпсовими штукатурками, фарбування плінтусу стельового в/е фарбами, декоративне штукатурення стін, вантажні та супутні роботи, адміністративні витрати, транспорт, а також використання відповідних матеріалів на здійснення робіт, не передбачених актом про залиття. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що полягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи те, що позивач просить стягнути з відповідачів збитки, реальний розмір яких визначений на підставі наданого позивачем звіту від 04.06.2018, то суд приходить до висновку про правомірність стягнення з відповідачів збитків в розмірі 82 736,64 грн. відповідно до розміру їх частки у спільному майні. Суд не знаходить підстав для стягнення з відповідачів вартості ремонтних робіт, зазначених у складених ТОВ «Грінхаус Груп» кошторисах, оскільки вона значно перевищує суму завданих позивачу збитків, визначену незалежним звітом, та не відповідає визначеним в акті про залиття пошкодженням та необхідним роботам. Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial