Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-28 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідача про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, вказуючи, що з вини відповідача квартира, яка належить позивачу, була затоплена, однак, відповідач відмовляється відшкодувати завдану позивачу матеріальну шкоду. У зв'язку з цим просить суд стягнути з відповідача матеріальну шкоду у розмірі 14 526, 20 гривень та моральну шкоду у розмірі 1700,00 гривень. У ході розгляду справи позивач надав суду уточнену позовну заяву, згідно якої уточнила позовні вимоги та просить суд стягнути з відповідача 5303, 00 гривні матеріальної шкоди, витрати на проведення експертизи у сумі 2000,00 гривень. Адвокат в інтересах позивача у судовому засіданні повністю підтримав доводи уточненої позовної заяви та просив її задовольнити. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовну заяву не визнав, та просив суд відмовити у її задовленні мотивуючи це тим, що залиття квартири сталося не з його вини, а через залиття квартири природніми опадами, які мали місце у той час. Допитаний в якості свідка [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він добре знає [PERSON] та робив ремонт у його квартирі. Перед ремонтом він був у квартирі, яка належить [PERSON] та побачив у загальному коридорі, піднявся на поверх вище, тобто на сьомий поверх, та побачив, що там розірвана труба, яка була забита будівельним мусором. Цю трубу він ремонтував, заклеював її. Ремонт цієї труби та ремонт у квартирі [PERSON] він робив приблизно два роки назад, влітку або восени, але коли саме це було, не пам'ятає. У [PERSON] робили ремонт у самій квартирі, ремонтували сантехніку, оскільки її там не було, там були лише труби та крани. Допитаний в якості свідка у судовому засіданні [PERSON] пояснив, що він є сусідом [PERSON], він проживає [ADDRESS]. Йому відомо, що [PERSON] робив ремонт через затоплення. Причина цих затоплень - протікання труби у коридорі. Наскільки він пам'ятає, залиття квартири було приблизно у літній період, коли саме, він не пам'ятає. Щодо проведення ремонтних робіт він не може дати пояснення, тому що ремонт він не робив, а давав кошти на його проведення. Вивчивши матеріали справи, вислухавши сторони, свідків, суд вважає, що позов підлягає задоволенню по наступних підставах. У судовому засіданні встановлено, що позивач - [PERSON] на підставі договору дарування від 21.05.2008 року є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (довідка №14 від 10.06.2011 року Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку [ADDRESS]. 29 червня 2010 року квартиру [ADDRESS], яка належить позивачу, було затоплено, що не заперечувалось сторонами у судовому засіданні. Згідно ч.1 статті 61 ЦПК України, обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підягають доказуванню. Згідно акту № 352 від 30.06.2010 року, складеному комісією КП «Управління комунального господарства смт. Сергіївка» у складі майстра КП «Управління комунального господарства смт. Сергіївка» Усатюк Н.Н., депутата Галита В.В., сантехніка Федорова Г.,(а.с.5), провела обстеження квартири [ADDRESS], та виявили : мокру стелю у ванній кімнаті, у кімнаті замокшу стелю, відклеєні шпалери, у коридорі замокша стеля, відклеєні шпалери, причина замокання - у квартирі [ADDRESS] (поверхом вище) [PERSON], в якій протікає тройник розводки водопроводу. Комісія вважає за необхідне [PERSON]. виконати усі ремонтні роботи по усуненню замокання квартири [ADDRESS] Згідно висновку про незалежну експертину оцінку риноковї вартості ремонтно-відновлювальних робіт та матеральної шкоди квартири [ADDRESS], складеному ФЛП [PERSON] (а.с. 11-51), (Сертифікат суб'єкта оціночної діяльності [NUMBER]), який був проведений 07.07.2010 року, тобто через сім днів після затоплення квартири, на дату огляду квартири були виявлені пошкодження в результаті заливу, причиною якого є протікання трійника розводки водопроводу у квартирі [ADDRESS]. Згідно висновку №19/04 від 16.09.2013 року судової будівельно-технічної експертизи, виконаного ПМП «Екс», (а.с. 217-235) причиною затоплення квартири [ADDRESS], яке мало місце 29 червня 2010 року є протікання трійника розводки водопроводу у вищерозташованій квартирі [ADDRESS] власника [PERSON]; варість ремонтно- відновлювальних робіт квартири [ADDRESS], пошкодженої в результаті її затоплення, із урахуванням вартості витрачених будівельних матеріалів та оплати праці, складає 5303,00 гривні. Згідно відповіді Українського Гідрометеорологічного центру Міністерства з надзвичайних ситуацій України № 01-20/2084 від 19.09.2012 року (а.с. 214), у смт. Сергіївка м. Білгород-Дністровського Одеської області, метеорологічної станції не має, за оперативними даними найближчого пункту спостереження метеорологічної станції м. Білгород-Дністровського, що є репрезентативною для смт. Сергіївка, , кількість опадів у період з 20 по 30 червня 2010 року була такою : 20.06.2010 року - опади відсутні; 21.06.2010 року - опади відсутні; 22.06.2010 року - 12 мм.; 23.06.2010 року - 14 мм.; 24.06.2010 року - 13 мм.; 25.06.2010 року - опади відсутні; 26.06.2010 року - опади відсутні; 27.06.2010 року - опади відсутні; 28.06.2010 року - опади відсутні; 29.06.2010 року - опади відсутні; 30.06.2010 року - опади відсутні. Згідно пояснення [PERSON] у матеріалах справи (а.с. 146-148), у кінці 2010 року він працював у КП «УКХ Сергіївка» на посаді посаді начальника житлового фонду та здійснював вихід за адресою : [ADDRESS], у складі комісії з приводу затоплення цієї квартири. Після прибуття було виявлено, що дійсно ця квартира є затопленною : стеля та стіни були мокрі, на підлозі також була вода. Був складений акт про затоплення, в якому вказано що при огляді квартири [ADDRESS], яка розташована поверхом вище, був пошкоджений трійник водопроводу, у результаті чого і сталося затоплення. Згідно пояснення [PERSON] у матеріалах справи (а.с. 149-151), у кінці червня він приїзжав додому та виявив, що у його квартири мокрі стеля та стіни, відстали від стін шплери. При огляді квартири [ADDRESS], яка є поверхом вище, власник цієї квартри доказував, що у нього у квартирі сухо, але після того, як вирізали квадрат гіпсокартону у ванній кімнаті, де були усі комунікації, було виявлено протікання з розводки трійника, після чого [PERSON] свою вину визнав та пообіцяв, що усуне протікання та зробить ремонт у пошкодженій квартирі. Однак, на слідуючий день він поїхав, не виконавши своєї обіцянки. Згідно пояснення [PERSON] у матеріалах справи (а.с. 152-154), у кінці червня він прийшов до квартири [PERSON], то побачив, що у квартирі зі стелі у залі та дитячій кімнаті текла вода. Він разом з [PERSON] піднявся поверхом вище, і у квартирі сусіда, який проживає поверхом вище, у санвузлі після вирізання гіпсокартону вони побачили несправність - протікання трійника метало пластикових труб, після чого воду у квартрі переклили. Згідно довідки (а.с. 84), яка була видана [PERSON] 10.06.2011 року [PERSON], у тому, що у серпні 2010 року він звертався до магазину будівельних матеріалів та сантехніки з приводу скарги сусідів за адресою : [ADDRESS], з приводу мокрої плями, яка з'явилась у ванній кімнаті. При здійсненні огляду сантехніком утечки води не було виявлено, однак, на прохання [PERSON] був проведений демонтаж старих труб на нові. Згідно статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка їх завдала. Таким чином, оскільки правовою підставою для звернення позивачки до суду нею обрана саме стаття 1166 ЦК України, то доказуванню позивачкою підлягає саме факт завдання їй матеріальної шкоди, а також наявність вини відповідача [PERSON] у заподіянні цієї шкоди, тобто причинний зв'язок між діями [PERSON] та спричиненням майнової шкоди [PERSON] Згідно п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за поховами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяну шкоду майну юридичній особі, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, які її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ими і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Відповідно п.3ст.10 ЦПК України , кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень. Статтею 57 ЦПК України закріплено, що доказами є будь -які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Стаття 58 ЦПК України передбачає, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно ч.ч. 1,2,3 статті 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Заперечення відповідача не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні та спростовуються матеріалами справи. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Ст.1166 ЦК України передбачені загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, зокрема, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що 29 червня 2010 року мав місце факт затоплення квартири, яка належить позивачу, і це затоплення сталося з вини відповідача (що підтверджується актом № 352 від 30.06.2010 року, складеному комісією КП «Управління комунального господарства смт. Сергіївка» у складі майстра КП «Управління комунального господарства смт. Сергіївка» Усатюк Н.Н., депутата Галита В.В., сантехніка Федорова Г.,(а.с.5), висновком №19/04 від 16.09.2013 року судової будівельно-технічної експертизи, виконаного ПМП «Екс», висновком про незалежну експертину оцінку ринкової вартості ремонтно-відновлювальних робіт та матеральної шкоди квартири [ADDRESS], складеному ФЛП [PERSON], а також поясненнями [PERSON], [PERSON], [PERSON]), тобто наявні правові підстави для стягнення матеріального збитку на користь позивача, а тому позовні вимоги позивача в частині стягнення матеріального збитку доведені, обґрунтовані, та такі, що підлягають задоволенню у сумі 5 303, 00 (у відповідності до висновку № 19/04 судової будівельно -технічної експертизи складеного 16 серпня 2013 року). Доводи відповідача про те, що затоплення сталося не з його вини, суд не приймає до уваги, оскільки вони спростовуються вищевказаними матеріалами справи. Згідно ч. 1 статті 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Відповідно до ч. 1 ст. 79 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать, зокрема, витрати на інформаційно-технічне забезпечення, витрати, пов'язані із залученням спеціалістів та проведенням судових експертиз (п.1, п. 4 ч. 3 ст.79 ЦПК України). При зверненні до суду позивачем нею був сплачений судовий збір у сумі 163,00 гривень, що підтверджується відповідною квитанцією (а.с.1). Згілдно Закону України «Про судовий збір», мінімальний розмір судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розіру мінімальної заробітної плати та на більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати, тобто мінімальний розмір судового збору становить 243, 60 гривень. У зв'язку з цим суд вважає за небхідне стягнути з позивача на користь держави недоплачену ним суму судового збору у розмірі 80,60 гривень. За проведення експертного дослідження позивачем сплачено 2000 грн., згідно наданої квитанції (а.с. 241). При зверненні до суду з позовом позивачем сплачено судовий збір (державне мито) у розмірі 163,00 гривень та витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справиу розмірі 120,00 гривень. Всього, таким чином, позивачем було сплачено судових витрат на суму 283,00 гривні, які суд стягує з відповідача понесені позивачем та документально підтверджені, а також вважає за необхідне стягнути на користь позивача недоплачену ним суму судового збору у сумі 80,60 гривень, тобто усього стягнути з відповідача на користь позивача 243,60 гривень судового збору та витрати на ІТЗ у сумі 120,00 гривень. Таким чином, суд вважає уточнені позовні вимоги позивача до [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири обґрунтованими, доведеними, та такими, що підягають задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved