Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-05 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідача та просив зобов'язати [PERSON] здійснити заходи по приведенню забудови його будинку за адресою: [ADDRESS], спорудженої з порушенням норм діючого законодавства, до норм ДБН - 360- 92**, а саме: здійснити перенесення стіни будинку на відстань, яка регламентується нормами ДБН - 360-92**, тобто 18 метрів від зовнішньої стіни будинку [ADDRESS]; здійснити демонтаж частки другого поверху з вікнами, які виходять у напрямок будинку [ADDRESS], тобто прийняти заходи відповідно до п.п.3.13, 3.14 таблиці 3.3 норм ДБН 360-92**. Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є власником одноповерхового будинку приватного сектору Солом'янського району м. Києва. Поруч з його садибою за адресою [ADDRESS] знаходиться приватна ділянка сусіда - відповідача [PERSON], який на даний час збудував власний дерев'яний двоповерховий каркасний будинок з оновленим фундаментом та прибудинкову територію. Зазначає, що будівництво вказаного будинку відповідача виконане з порушенням норм ДБН 360-92**, а саме протипожежної безпеки та інсоляції, оскільки споруджений другий поверх будинку, який знаходиться на сонячній стороні навпроти кухні та ванного приміщення будинку позивача суттєво впливає на обмеження його прав по сонячному (природному) освітленню та відповідності безпеки будинку. Таке становище було відсутнє за час існування у відповідача одноповерхового будинку. Крім цього, вікна спорудженого другого поверху будинку відповідача знаходяться навпроти вікон приміщень кухні та ванної, розташованих на першому поверсі його будинку, а також навпроти території його приватної садиби, де він та його родина відпочивають та проводять дозвілля. Зазначені обставини вносять суттєві незручності у користуванні його родиною цим приміщенням та приватною будівлею. У зв'язку з цим, позивач неодноразово звертався до ДАБІ та отримував відповідь, що за фактом виявленого порушення будівництва з боку відповідача на останнього складено адміністративний протокол від 24.07.2015 року, постанову №62 від 30.07.2015 року, якою відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення та відповідно до ч.7 ст.96 КУпАП накладено штраф у розмірі 6800,00 грн., складено припис від 24.07.2015 року з вимогою усунути виявлені порушення при забудові будинку та прибудинкової території та повідомити про виконання припису ДАБІ до 25.08.2015 року. Крім того, на запит до Солом'янського УП ГУ НП в м. Києві позивачу було надано відповідь, що з відповідачем проведено профілактичну бесіду, а забудова на ділянці виконується на підставі плану-дозволу №3162 від 29.09.2015 року наданого Департаментом містобудування та архітектури м. Києва. На звернення до вказаного Департаменту, позивачу було надано відповідь, що відповідачу на його запит був наданий витяг, а не план-дозвіл, із топографічної основи території м. Києва. Даний витяг не дає право на початок виконання будівельних робіт. Таким чином, вважає, що відповідачем порушено норми будівництва та на підставі викладеного просив позов задовольнити. Позивач в судове засідання не з'явився, надав суду заяву, в якій розгляд справи просив проводити без його участі, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явилась, про день, час та місце судового засідання повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомила. Представник третьої особи Державної архітектурно - будівельної інспекції України в судове засідання не з'явився, надав письмові пояснення, в яких просив справу розглядати без його участі та зазначив, що відповідно до положень про Держархбудінспекцію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року №294 Держархбудінспекція є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується КМУ через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Відповідно до ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком №553, на підставі звернення гр.. [PERSON] посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві було здійснено виїзд для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил об'єкта будівництва за адресою: [ADDRESS] у Солом'янському районі м. Києва. За результатами проведеної перевірки встановлено, що земельна ділянка за адресою: [ADDRESS] у Солом'янському районі м. Києва належить гр. [PERSON] За вказаною адресою проводились будівельні роботи із реконструкції 1/2 житлового будинку, побудованого у 1957 році, а саме: будівництво мансардного поверху без документа, що дає право на виконання будівельних робіт, чим порушено ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». За результатами перевірки посадовою особою Департаменту складено акт перевірки від 24.07.2015 року, в якому зазначено виявлені в ході перевірки порушення та видано припис Департаменту про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.07.2015 року з вимогою усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку до 25.08.2015 року. Також за результатами перевірки було складено протокол про адміністративне правопорушення від 24.07.2015 року з фіксуванням суті правопорушення та повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення об 11 год. 00 хв. 30 липня 2015 року у приміщенні Департаменту. Зазначив, що відповідно до ст.284 КУпАП, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення посадовою особою Департаменту винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 30.07.2015 року №62, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800,00 грн. У подальшому, посадовою особою Департаменту здійснено виїзд для проведення позапланової перевірки виконання гр. [PERSON] вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.07.2015 року. Під час виїзду на місце було встановлено, що за вказаною адресою доступ до об'єкта будівництва був відсутній, що унеможливило проведення перевірки. Враховуючи викладене, Департамент листом від 30.09.2015 року №10/26-65/3009/10 запросив [PERSON] до Департаменту для надання відповідної документації необхідної для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. У зазначений час суб'єкт містобудування до Департаменту не з'явився, необхідних документів для проведення перевірки не надав, що унеможливило проведення перевірки. Оскільки органи державного архітектурно-будівельного контролю не наділені повноваженнями щодо примусового впливу на суб'єктів містобудування, Департамент надіслав лист від 19.10.2015 року №10/26-25/1910/09 до Солом'янського РУ ГУ МВС України у місті Києві щодо сприяння у проведенні перевірки за адресою: [ADDRESS] у Солом'янському районі м. Києва та запрошення [PERSON] до Солом'янського РУ ГУ МВС України у м. Києві для надання відповідних пояснень та документації, необхідної для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у присутності посадових осіб Департаменту. Інформація із зазначеного питання від правоохоронних органів не надходила. Під час неодноразових виїздів протягом 2015-2016 років доступ до об'єкта будівництва за зазначеною адресою був відсутній, на неодноразові запрошення [PERSON] до Департаменту останній не з'являвся, документацію необхідну для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю не надавав, від перевірки ухилявся. Крім того, на даний час у Реєстрі відсутня інформація щодо видачі документів, які надають право на виконання будівельних робіт за адресою: [ADDRESS] у Солом'янському районі м. Києва. Разом з тим, зазначив, що у рамках прийнятого ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», 11.10.2016 року затверджено акт спільної комісії з передачі повноважень у сфері державного архітектурно-будівельного контролю від Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської Ради (КМДА). На підставі викладеного, просив ухвалити рішення відповідно до норм чинного законодавства України за наявними матеріалами справи. Представник третьої особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в судове засідання не з'явився, надав суду письмові пояснення в яких зазначив, що 11.10.2016 року головою Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Київським міським головою затверджено Акт приймання - передавання документів №38, відповідно до якого Департаменту передано документацію, пов'язану з наданням права на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю щодо об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, декларацій про готовність до експлуатації об'єктів І, ІІ та ІІІ категорій складності, зареєстрованих не раніше ніж за три місяці до дати утворення спільної комісії, що передбачено пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 року №671 «деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю». Враховуючи викладене, Держархбудінспекцією було передано до Департаменту документацію, пов'язану із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема щодо об'єкту будівництва за адресою: [ADDRESS] у Солом'янському районі м. Києва, а саме: -акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.07.2015 року; -припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 24.07.2015 року; -протокол про адміністративне правопорушення від 24.07.2015 року; -постанова по справі про адміністративне правопорушення від 30.07.2015 року №62. Зазначив, що під час виїзду на місце посадової особи Департаменту, [PERSON] (власник [ADDRESS]) документів необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю в повному обсязі не надав, що унеможливило проведення перевірки відповідно до вимог пункту 9 Порядку №553. На письмове запрошення до Департаменту власник [ADDRESS] [PERSON] не з'явився, документів та матеріалів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням вимог у сфері містобудівної діяльності не надав. Крім того, повідомив, що Департамент не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які надають право виконувати будівельні роботи і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчений будівництвом об'єкт за адресою: [ADDRESS] у Солом'янському районі міста Києва. На підставі викладеного, просив ухвалити рішення згідно з нормами чинного законодавства України. Суд, відповідно до ст.ст. 169, 224 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів у їх відсутність, оскільки неявка відповідача не перешкоджає постановленню заочного рішення, проти чого не заперечував позивач. Врахувавши заяви сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Встановлено, що позивач [PERSON] є власником 1/3 частки земельної ділянки площею 0,0324 га, що розташована за адресою: [ADDRESS], та 1/6 частки житлового будинку площею 86,9 кв.м., який знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Зазначений факт підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон і відчужень об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта [NUMBER] від 16.05.2017 року. Відповідач, [PERSON] є власником суміжного домоволодіння, що розташоване за адресою: м. Київ, [ADDRESS]. Позивач звертаючись до суду з позовом посилався на те, що відповідач будує дерев'яний двоповерховий каркасний будинок та будівництво вказаного будинку виконується з порушенням норм протипожежної безпеки та інсоляції, що суттєво впливає на обмеження його прав на сонячне освітлення та безпеку будинку. Вказані твердження позивача знайшли своє підтвердження, з огляду на наступне. Відповідно до п. «е» ч. 1 ст. 96 Земельного Кодексу України землекористувачі зобов'язані дотримуватись правил добросусідства та обмежень, пов'язаних з встановленням земельних сервітутів та охоронних зон. Згідно ст. 103 Земельного Кодексу України власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей. Власники та землекористувачі земельних ділянок зобов'язані не використовувати земельні ділянки способами, які не дозволяють власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок використовувати їх за цільовим призначенням. Однак, вказані приписи ігноруються відповідачем. З матеріалів справи вбачається, що позивач неодноразово звертався до уповноважених органів за наданням інформації. Так, листом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 21.07.2015 року №10/26-18/2107/10 позивачу було повідомлено, що у відповідності до положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється контроль від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. 22.07.2015 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві було видано направлення для проведення позапланової перевірки за адресою: [ADDRESS] у Солом'янському районі м. Києва. 24.07.2015 року головним державним інспектором інспекційного відділу №5 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Близнюком Л.Л. було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в якому зазначено що будівництво на зазначеній земельній ділянці відбувається без документів, що надають право на виконання будівельних робіт, чим порушено ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». 24.07.2015 року головним державним інспектором інспекційного відділу №5 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Близнюком Л.Л. було складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою усунути порушення вимог законодавства у сері містобудівної діяльності у встановленому законодавством порядку до 25.08.2015 року. Цей припис є обов'язковим до виконання. Зазначений примірник припису власноручно отримав [PERSON], про що свідчить підпис у відповідній графі припису. Крім того, 24.07.2015 року головним державним інспектором інспекційного відділу №5 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Близнюком Л.Л. у присутності гр. [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення та було повідомлено день та час розгляду справи про адміністративне правопорушення. 30.07.2015 року заступником директора Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві - Рекун В.А. було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №62, відповідно до якого [PERSON], який мешкає за адресою: [ADDRESS] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.7 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800,00 грн. [PERSON] копію постанови одержав 30.07.2015 року, про що свідчить його підпис у відповідній графі постанови. Також, відповідно до листа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 29.07.2015 року №10/26-6/2907/10 станом на 27.07.2015 року Департамент не видавав дозволу та не реєстрував інших документів дозвільного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих або будівельних робіт та не приймав об'єкт до експлуатації за адресою: [ADDRESS] у Солом'янському районі м. Києва. Перевіркою з виїздом на місце за вказаною адресою встановлено, що власником будинку - громадянином [PERSON] виконувались будівельні роботи із реконструкції житлового будинку збудованого у 1957 році (згідно з технічним паспортом виданого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 23.04.2010 року), а саме: будівництво другого та мансардного поверху без документів, що надають право на виконання будівельних робіт, чим порушено ч.1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». За результатами перевірки складено акт, протокол, видано відповідний припис та вживаються заходи щодо притягнення гр. [PERSON] до відповідальності за встановлені правопорушення, передбачені Кодексом України про адміністративні правопорушення. Листом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 19.08.2015 року №10/26-17/1908/10 [PERSON] аналогічно було повідомлено, що станом на 18.08.2015 року Департамент не видавав дозволу та не реєстрував інших документів дозвільного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих або будівельних робіт та не приймав об'єкт до експлуатації за адресою: [ADDRESS] у Солом'янському районі м. Києва. Згідно з листом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 14.12.2015 року №10/26-34/1412/10 позивачу було повідомлено, що станом на 04.12.2015 року Департамент не видавав дозволу та не реєстрував інших документів дозвільного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих або будівельних робіт та не приймав об'єкт до експлуатації за адресою: [ADDRESS] у Солом'янському районі м. Києва. Крім того, Департамент, відповідно до п.2 ч.1 ст.2, ч.1 ст.5 та п.18 Розділу ХІ «Прикінцеві та перехідні положення» ЗУ «Про національну поліцію» направив лист від 27.11.2015 року №10/26-58/2711/09 до Управління поліції у Солом'янському районі ГУ Національної поліції у місті Києві щодо сприяння у проведенні перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за вказаною адресою, однак відповіді від правоохоронних органів на адресу Департаменту не надходило. Листом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 15.03.2016 року №40-211-/90-9/1980 [PERSON] повідомлено, що стосовно виконань вимог припису від 24.07.2015 року, виданого власнику домоволодіння [PERSON] про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання будівельних робіт із реконструкції 1/2 частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] у місті Києві, посадовими особами Департаменту було неодноразово здійснено виїзди за вказаною адресою з метою проведення позапланової перевірки, однак відповідальних осіб на об'єкті не було та провести перевірку виконання вимог припису не вдалось можливим. Враховуючи викладене, власнику домоволодіння [PERSON] неодноразово направлялись листи із запрошенням до Департаменту з відповідними документами для проведення перевірки, проте вимоги були проігноровані. У відповідності до листа Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 15.04.2016 року №40-702-/90-9/3588 з метою проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за адресою: [ADDRESS] у Солом'янському районі м. Києва посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві проводилися неодноразові виїзди, зокрема останній у листопаді 2015 року, однак доступ до об'єкта був обмежений, відповідальні особи - суб'єкти містобудування були відсутні. У зв'язку із зазначеним, провести перевірку та скласти відповідні матеріали за результатами перевірки не вбачалося можливим. Згідно з листом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 26.05.2016 року №10126-94/2605/10 під час виїзду на місце встановлено, що на земельній ділянці за вказаною вище адресою розташований індивідуальний житловий будинок на якому виконувались будівельні роботи із внутрішнього оздоблення будинку. Відповідальні особи на момент перевірки були відсутні, що унеможливило проведення перевірки. Крім того, листом Солом'янського УП ГУ НП в м. Києві від 31.05.2016 року №1862/125/55/05-2016 позивачу було повідомлено,що під час проведення перевірки опитаний [PERSON] у своєму поясненні повідомив, що паркан він будує на території своєї земельної ділянки відповідно до плану-дозволу Департаменту містобудування та архітектури №3162 від 29.09.2015 року, що відповідає всім нормам Держстандарту України. Листом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 22.08.2016 року №055-12072 [PERSON] було повідомлено, зо згідно електронної бази даних Департаменту, містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки та будівельний паспорт у [ADDRESS] не надавались. Також повідомлено, що управлінням інженерно-транспортної інфраструктури міста Департаменту містобудування та архітектури від 29.09.2015 року №3162 був виданий користувачу інформаційних ресурсів єдиної цифрової топографічної основи території м. Києва ТОВ «Кадастр Геоматика» витяг із топографічної основи території міста Києва для гр. [PERSON] за адресою: [ADDRESS] у Солом'янському районі м. Києва. Додатково було зазначено, що витяг із топографічної основи території міста Києва не дає право на початок виконання будівельних робіт. Таким чином, достовірно встановлено, що відповідачем здійснюються будівельні роботи без дозвільних документів, ігноруються вимоги посадових осіб органів, уповноважених здійснювати контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, про усунення порушень вимог законодавства, що також порушує Конституційні права позивача. Відповідно до ст.41 Конституції України використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі. Крім того, встановлено, що будинок відповідача збудований з клеєної деревини. Мінімальні межі вогнестійкості та максимальні межі розповсюдження вогню по будівельних конструкціях залежно від ступеня вогнестійкості будівель та споруд приведені у ДБН В 1.1-7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівнитцтва», який передбачає вісім ступенів вогнестійкості - І, ІІ, ІІІ, ІІІа, ІІІб, ІV, ІVа, V (табл. 6.2). Відповідно до зазначеної таблиці будинки з несучими та огороджувальними конструкціями з деревини або інших горючих матеріалів, захищених від дії вогню та високих температур штукатуркою або іншими листовими, плитними матеріалами відносяться до IV ступіню вогнестійкості. До елементів покриттів не висуваються вимоги щодо межі вогнестійкості та межі поширення вогню, при цьому елементи горищного покриття з деревини повинні мати вогнезахисну обробку. З додатку 3.1. Державних будівельним норм України 360-92** від 19.04.2002 року вбачається, що протипожежні відстані між житловими, громадськими і допоміжними будинками промислових підприємств треба приймати за таблицею 1 (числівник), а між виробничими будинками промислових підприємств, будинками і спорудами сільськогосподарських підприємств - відповідно до вимог чинних норм. У наведеній в додатку таблиці 1 зазначено, що будинки IV ступіню вогнестійкості повинні знаходитись один від одного на відстані 15-18 метрів. Листом Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 22.06.2017 року №073-5655 повідомлено [PERSON] про те, що на час виїзду посадовою особою Департаменту були здійснені заміри відстаней між [ADDRESS] та будинком [ADDRESS]. Результати заміру склали більш ніж 6 метрів. Таким чином, вбачається, що будинок відповідача побудований з порушенням вимог пожежної безпеки об'єктів будівництва. Крім того, як вбачається з листа Державної санітарно-епідеміологічної служби України Головного управління Держсанепідслужби у м. Києві від 17.08.2015 року №3223 фахівцями ДУ «Киїський МЛЦ ДСЕСУ» ВП Голосіївським міжрайонним відділом (філія) лабораторних досліджень, за дорученням Державної санітарно - епідеміологічної служби України, проведені дослідження у квартирі [PERSON] по [ADDRESS] та за результатами виконаних досліджень, рівні природної освітленості (КПО) у приміщенні кухні [ADDRESS] по пров. Енергетиків, 3 відповідно до ДБН В.2.5-28-2006 «Природне і штучне освітлення» нижче допустимого. Таким чином, встановлено, що будівництво відповідачем даного будинку, окрім зазначеного, знизило рівень природнього освітлення в квартирі позивача. Відповідно до ч. 2 ст. 152 Земельного Кодексу України власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Згідно ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Пунктом 1 ч. 2 вказаної статті закріплено, що збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ст.10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього кодексу. Згідно ч.4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що позивач довів ті обставини на які він посилався як на підставу своїх позовних вимог, а тому вимоги про зобов'язання відповідача привести належну йому забудову, що розташована за адресою: м. Київ, [ADDRESS], у належний стан з дотриманням вимог пожежної безпеки підлягають задоволенню у повному обсязі. Згідно вимог ст. ст. 27, 28, 29, 30 ЦПК України засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтвердженні певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Оскільки даний спір вирішено на користь позивача, позов задоволено, суд приходить до висновку, що судові витрати, понесені позивачем, повинні бути відшкодовані відповідачем, а саме стягненню підлягає сума судового збору 640,00 грн.

Outcome: approved