Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача, в якому зазначає, що [PERSON] , який помер [INFO] , був батьком позивача. З 13.09.1979 по 05.01.2000 батько перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , сумісних дітей не мали, [PERSON] мала сина від першого шлюбу [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла та після її смерті відкрилась спадщина на 64/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] . Батько постійно проживав у вказаному житловому будинку, де був і зареєстрованим, тому фактично прийняв спадщину після смерті дружини, однак оформити спадщину не вдалося, т.я. [PERSON] не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Рішенням Московського районного суду м. Харкові від 05.05.2009 за [PERSON] визнано право власності на 32/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями по [ADDRESS] порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] . Проте, сином [PERSON] [PERSON] такі не подано заяву про прийняття спадщини після смерті матері, а тому [PERSON] фактично прийняв спадщину після померлої дружини у розмірі 64/100 частини будинку. 29.05.2009 батк4ом позивача [PERSON] складено нотаріально посвідчений заповіт, яким заповів позивачу [PERSON] все майно, де б таке не було та з чого б воно не складалось, в тому числі і усі належні йому на праві власності 32/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями по [ADDRESS] . Оскілки позивач постійно проживала зі своїм батьком та прийняла спадщину фактично, тому не подавала заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Оскілки батько за життя не встиг оформити правовстановлюючі документи на 64/100 частини будинку, позивача позбавлена права отримати свідоцтво про право на спадщину та його державну реєстрацію. Від представника позивача надійшла заява, якою останній просить розглянути справу за відсутністю позивача та його представника, вимоги позову підтримують у повному обсязі та просять його задовольнити, не заперечують щодо постановлення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не з`явився, будучи повідомленим про день, час та місце розгляду справи належним чином, заяв про поважні причини своєї відсутності або про слухання справи за його відсутністю не надав, відзив проти позову або заперечення до суду не надійшли, тому суд, зі згоди представника позивача розглядає справу у відсутності відповідача, постановляючи заочне рішення, що не суперечить правилам ст. 281 ЦПК України. Суд, вивчивши доводи позивача, дослідивши матеріали справи та надані докази, вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню, виходячи із такого. Так, із копії повторного свідоцтва про народження, серії [NUMBER] від 30.08.2000, актовий запис №47 вбачається, що батьком [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер. Такі обставини підтверджено копіями повторного свідоцтва про народження, повторного свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] від 03.10.2019, актовий запис № 13 (а.с.15,90). Далі, встановлено, що 32/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований по [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] в порядку спадкування за законом після смерті дружини [PERSON] , померлої [INFO] . Інші 32/100 частини вказаного вище житлового будинку з надвірними будівлями залишено відкритими. Такі обставини підтверджено копіями Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 30.07.2009, рішення Московського районного суду м. Харкова від 05.05.2009 (а.с.16,17). Встановлено, що [PERSON] був зареєстрованим та постійно проживав за адресою: [ADDRESS] , що вбачається із відомостей будинкової книзі (а.с.28-35). Відповідно до положень ст. 4 прикінцевих та перехідних положень Цивільного Кодексу України (01.01.2004), зазначений Кодекс застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Оскільки правовідносини, що виникли до набрання цим Кодексом чинності, суд застосовує положення Цивільного Кодексу України в редакції 1963 року. Так, відповідно до вимог ст.ст. 525, 527 та 529 ЦК України (у редакції 1963 року) часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця. Спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця. До числа спадкоємців першої черги належать діти спадкоємця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Місцем відкриття спадщини визначається останнє постійне місце проживання спадкодавця (стаття 17 цього Кодексу), а якщо воно не відомо, - місцем знаходження майна або його основної частки (ст. 526 ЦК України). Отже, встановлене вище свідчить, що після смерті дружини [PERSON] [PERSON] та залишеною відкритою 32/100 частини спадкового майна після смерті останньої [INFO] , [PERSON] , який постійно проживав за адресою: [ADDRESS] при відсутності відомостей про звернення спадкоємця [PERSON] із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , [PERSON] фактично прийняв 32/100 частини спадкового майна у вигляді спірного житлового будинку. Спадщина відривається внаслідок смерті особи або про оголошення її померлої. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ст.ст. 46, 1220, 1221 ЦК України). Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Із положень ст. 1268 ЦК України випливає, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Із копій довідки загального відділу адміністрації Київського району Харківської міської ради №В-З-89 від 17.12.2020 та акту №73 від 17.12.2020 вбачається, що [PERSON] дійсно проживала з померлим [PERSON] на момент смерті останнього 08.09.2012 за адресою: [ADDRESS] (а.с.115,116). Із Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) вбачається, що станом на 13.12.2019 після смерті [PERSON] у Спадковому реєстру інформація відсутня (а.с.95). Відповідно до ч.1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Далі, згідно заповіту від 29.05.2009, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО Федоненко Н.О., зареєстрованого за №1627, [PERSON] зробив розпорядження, що все його майно, де б таке не було та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що належатиме йому на день смерті, в отому числі і усі належні йому на праві власності 32/100 частини житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] , заповів своєї дочці [PERSON] (а.с.18). Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Таким чином, аналізуючи вищевикладені обставини, встановлені факти та надані докази, суд вважає, що вимоги позову позивачем доведені і підлягають задоволенню.

Outcome: approved