Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом, вимоги якого в ході розгляду справи уточнив та просив визнати за ним в порядку спадкування за законом після смерті свого батька [PERSON], право власності на квартиру [ADDRESS]. Мотивуючи позовні вимоги Позивач зазначив, що [INFO] помер його батько - [PERSON], після смерті якого відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме, на квартиру [ADDRESS]. Його батько [PERSON], будучи членом ЖБК «Вчитель», 30.07.1986 р. повністю вніс пайовий внесок у розмірі 4589 крб. за вказану квартиру, однак право власності на вказане нерухоме майно за життя не оформив. Відсутність правовстановлюючих документів на квартиру стало підставою відмови державного нотаріуса у видачі Позивачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Вказує, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті батька [PERSON] є він та дружина померлого, його мати - [PERSON], яка відмовилася від свого права на спадкування вказаної квартири, про що нею у встановленому законом порядку було подано до нотаріальної контори відповідну заяву. Отже, відсутність у Позивача правовстановлюючих документів є перешкодою в реалізації ним спадкових прав на спадщину в нотаріальному порядку, за захистом якого він звернувся до суду з даним позовом. До початку розгляду справи по суті позивач подав заяву про залучення до участі у справі в якості співвідповідачів іншого спадкоємця померлого [PERSON] за законом, його дружину - [PERSON] та Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Вчитель». Позивач, будучи належним чином повідомленим про судовий розгляд справи в судове засідання не з'явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутність. Відповідач [PERSON] будучи належним чином повідомленою про судовий розгляд справи в судове засідання не з'явилась, подала заяву про розгляд справи у її відсутність. Представник Житлово-будівельного кооперативу «Вчитель», будучи належним чином повідомленим про судовий розгляд справи в судове засідання не з'явився. Голова правління ЖБК «Вчитель» Шляпін В.О. подав заяву про розгляд справи у відсутність представника ЖБК «Вчитель». Представник Київської міської ради, будучи належним чином повідомленим про судовий розгляд справи, в судове засідання не з'явився, подав письмові пояснення, що долучені до матеріалів справи. Просив розглянути справу у його відсутність, при вирішенні спору поклався на розсуд суду. Представник Другої Київської державної нотаріальної контори, будучи належним чином повідомленим про судовий розгляд справи в судове засідання не з'явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутність. Суд, з'ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами шляхом дослідження письмових доказів в матеріалах справи та копії спадкової справи № 47/2017 до майна померлого [INFO] [PERSON], що надійшла до суду на його запит, надходить до наступних висновків. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ч.1 ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ч.1 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи. Судом встановлено, що 18.05.1994 р. Відділом реєстрації актів громадянського стану Печерського району м. Києва зареєстровано шлюб між [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO] (свідоцтво про укладення шлюбу серія [NUMBER]). Прізвище дружини після укладення шлюбу «[PERSON]». Згідно даних Свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 18.05.1994 р. [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON], [INFO], Позивача у справі. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія [NUMBER]. Згідно даних спадкової справи [PERSON] за життя заповіту не склав, а відтак, спадкоємцями першої черги за законом після його смерті є його дружина [PERSON] та син [PERSON] Як вбачається із спадкової справи спадкове майно, яке залишилося після смерті [PERSON], складається з квартири [ADDRESS]. Відповідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. 27.01.2017 р. Позивачем до Другої Київської державної нотаріальної контори подано заяву № 134 про прийняття спадщини за померлим [PERSON] Також 27.01.2017 р. дружиною померлого - [PERSON] до Другої Київської державної нотаріальної контори подано заяву № 133 про відмову від належної їй частини спадщини, яка залишилася після смерті її чоловіка [PERSON], на користь сина [PERSON] Згідно ч. 1 ст. 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Постановою Державного нотаріуса Другої Київської державної нотаріальної контори Погорілої Л.С. від 24.03.2017 р. Позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його батька [PERSON] на підставі п. 2 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат» у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на вищезазначене спадкове майно. Обґрунтовуючи прийняте рішення, державний нотаріус зазначив, що відповідно до п.п.4.15, гл. 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. №296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів, щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Разом з тим, як вбачається зі змісту позовної заяви, нотаріальні дії або відмова у їх вчиненні позивачем не оспорюється. Не є предметом оспорювання в даній справі і будь-який нотаріальний акт. Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ч.4 ст.334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Згідно довідки ЖБК «Вчитель» від 07.02.2017 р. № 143 [PERSON] є власником кооперативної квартири [ADDRESS], яким 30.07.1986 р. сума пайового внеску в розмірі 4589 крб. сплачена в повному обсязі. 30.07.1986 р. [PERSON] було видано обмінний ордер № 7231 на вселення у вказану квартиру. Згідно довідки ЖБК «Вчитель» від 27.12.2016 р. № 118 [PERSON] був зареєстрованим по день смерті у квартирі [ADDRESS] як власник. Згідно Інформаційної довідки Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 03.03.2017 р. КВ-2017 № 4557 квартири [ADDRESS] на праві власності не зареєстрована. При цьому положеннями ч.4 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», встановлено, що речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до 1 січня 2013 року, визнаються дійсними за наявності однієї з таких умов: 1) реєстрація таких прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення; 2) на момент виникнення таких прав діяло законодавство, що не передбачало їх обов'язкової реєстрації. Відсутність реєстрації права власності на квартиру [ADDRESS] за Спадкодавцем у порядку, передбаченому Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», не означає відсутність права власності Спадкодавця на вказану квартиру, адже це право підтверджується довідкою ЖБК «Вчитель» від 07.02.2017 р. № 143, згідно якої [PERSON] 30.07.1986 р. сплатив в повному обсязі суму пайового внеску в розмірі 4589 крб. за кооперативну квартиру [ADDRESS]. Іншого порядку реєстрації права власності на нерухоме майно на той час не існувало. Відповідно до п. 8 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира. Обґрунтовуючи пред'явлені вимоги Позивач посилається на те, що відсутність правовстановлюючих документів на квартиру позбавляє його можливості реалізувати своє право на спадщину. За ст. 16 ЦК України захист права власності здійснюється судом. Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, не заборонених законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не виплаває із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Виходячи з вищевикладеного, встановлених судом обставин та положень законодавства, яким регламентовано спірні правовідносини, оскільки Позивач, будучи сином померлого [PERSON] та спадкоємцем першої черги за законом, прийняв спадщину, а саме, квартиру [ADDRESS], враховуючи відмову іншого спадкоємця першої черги дружини померлого [PERSON] - [PERSON] від належної йому частини спадщини на користь Позивача, а також зважаючи на відмову нотаріуса у видачі Позивачу свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на вищевказану квартиру, незаконність набуття якої за життя [PERSON] судом в ході розгляду справи не встановлена, суд вважає наявними законні підстави для визнання права власності на вказане спірне майно за Позивачем. Згідно п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Зважаючи на те що, окрім Позивача, в порядку першої черги право на спадкування за законом має також дружина померлого [PERSON] - [PERSON], яка відмовилася від прийняття спадщини, після смерті її чоловіка на користь Позивача, Київська міська рада не є належним відповідачем по справі. Відтак, позов в частині вимог до відповідача - Київської міської ради задоволенню не підлягає.

Outcome: partial