Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовом, в якому посилався на те, що в Маріупольському РЕМ АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» за адресою: вулиця Вокзальна, будинок 31, м. Маріуполь, Донецька область, відкрито особовий рахунок № [NUMBER] на [PERSON] 24.09.2019 року при перевірці дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії у в буд. [ADDRESS] , було виявлено порушення вищезазначених Правил, що виразилось у самовільному підключені електроустановок до електричної мережі ОСР, з порушенням схеми обліку, що відображено в акті № 0000137 від 24.09.2019 року. Відповідачів було запрошено на комісію Маріупольського РЕМ по розгляду актів про порушення на 02.10.2019р. [PERSON] була з Актом ознайомлена, під підпис, зауважень не було. Розгляд акту було здійснено за участю відповідача [PERSON] . За результатами розгляду акту про порушення № 0000137 від 24.09.2019 р. комісією Маріупольського РЕМ було прийнято рішення про здійснення нарахувань вартості необлікованої електричної енергії, яке зафіксовано протоколом засідання комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ Маріупольського РЕМ № 1438 від 02.10.2019р., копію якого було отримано відповідачем [PERSON] . Розмір вартості необлікованої електричної енергії склав 9352,01грн. Після отримання рахунку, відповідачі здійснили часткову сплату. На сьогодні залишок суму заборгованості у розмірі 7480,00грн. не сплачено, питання щодо порядку її сплати не врегульоване, у зв`язку з чим позивач просить стягнути солідарно з відповідачів вказану суму збитків і судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2102,00грн., а всього 9582,00грн. Ухвалою Приморського районного суду м. Маріуполя від 12.05.2020 року відкрито в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін. Представник позивача [PERSON] , що діє на підставі довіреності, надав суду заяву, згідно якої позовні вимоги підтримав, в частині стягнення судового збору, оскільки на сьогодні між сторонами врегульовано питання щодо сплати вартості не облікованої електричної енергії, шляхом визнання відповідачем позовних вимог та укладанням між сторонами графіку погашення заборгованості. У зв`язку з тим, що укладання договору мало місце після пред`явлення позову, просив стягнути з відповідачів на користь позивача суму сплаченого судового збору, розглянути справу у його відсутність. Відповідач [PERSON] до суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Відповідачка [PERSON] в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, оскільки з позивачем у них укладено договір про реструктуризацію, відповідно до якого ними до подання позову було сплачено частину боргу, тому у задоволенні позову просила відмовити. Суд, заслухавши пояснення відповідачки [PERSON] , дослідивши письмові докази по справі, вважає, що у позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що правовідносини між енергопостачальником та споживачем електричної енергії регулюються Цивільним кодексом України, Законом України Про ринок електричної енергії, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 14.03.2018 року №312, та іншими нормативними документами, які регулюють правовідносини у сфері електроенергетики. Відповідно до ч. 1\~ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з положеннями до\~ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Згідно з п. 1.1.2 ПРРЕЕ, об`єкт побутового споживача - житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування. Згідно з абз. 3, п. 5.1.1 ПРРЕЕ, оператор системи має право, проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії. Згідно п. 8.2.4 ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Згідно п. 8.2.5. ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ, На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Відповідно до п. 8.2.7. ПРРЕЕ, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. Судом встановлено, що [PERSON] знаходиться в фактичних договірних відносинах з АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», є користувачем електричної енергії, на його ім`я оформлено особовий рахунок по сплаті електричної енергії № 14-110, і відповідно до ст.ст. 67, 68 ЖК України, зобов`язаний своєчасно вносити плату за комунальні послуги за затвердженими в установленому порядку тарифами (а.с. 6). Як вбачається з матеріалів справи, 09.12.2019 року, при перевірці дотримання Правил користування електричною енергією для населення у відповідача [PERSON] в буд. [ADDRESS] було виявлено порушення ПРРЕЕ. За даним фактом, представниками позивача складено акт № 0000137 від 24.09.2019 року, в якому вказано вид порушення ПРРЕЕ, а саме самовільне підключення електроустановок до електричної мережі ОСР, з порушенням схеми обліку. З вказаним актом [PERSON] ознайомлена під підпис, зауважень не зазначено (а.с. 8-9). Рішення комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, оформлене протоколом №1438 від 02.10.2019 року, у відповідності до п.8.4.2, п. 8.4.13 ПРРЕЕ, було відповідно до Методики об`єму та вартості недорахованої електроенергії визначений розмір недорахованої електричної енергії в сумі 9352,01 грн. Акт розглянуто в присутності відповідача [PERSON] (а.с. 11). Згідно з розрахунком збитків за актом про порушення ПРРЕЕ№ 0000137 позивачем визначено розмір заподіяних збитків у загальному розмірі 9352,01 грн. (а.с. 10). Розмір збитків підтверджується розрахунком обсягу вартості\~ електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ, правильність якого була перевірена судом під час розгляду справи. Розрахунок заборгованості відповідає вимогам Методики. Протокол та рахунок до сплати було отримано відповідачем [PERSON] особисто, після отримання рахунку відповідачі здійснили часткову сплату вартості не облікованої електричної енергії, заборгованість становить 7480,00грн. (а.с. 10-12). Згідно з договором про реструктуризацію заборгованості № 111 від 29.05.2020р., укладеним між АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» та [PERSON] , боржник визнав заборгованість за актом № 0000137 від 24.09.2019 року у сумі 9352,01грн. та здійснив оплату початкового внеску в розмірі 20% у сумі 1872,01грн. Згідно з квитанцією від 15.10.2019р. [PERSON] здійснила оплату 13.10.2019р. на рахунок АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» по акту № 0000137. Згідно зі \~ст.1 Закону України «Про реструктуризацію заборгованості із квартирної плати, плати за житлово-комунальні послуги, спожиті газ та електроенергію», заборгованість з квартирної плати (плати за утримання житла) та плати за комунальні послуги (водо-, тепло-, газопостачання, послуги водовідведення, електроенергія, вивезення побутового сміття та рідких нечистот) (далі - житлово-комунальні послуги) наймачів жилих приміщень та власників жилих будинків або квартир (далі - громадяни), яка склалася на дату набрання чинності цим Законом перед надавачами житлово-комунальних послуг, реструктуризується на термін до 60 місяців залежно від суми боргу та рівня доходів громадян на дату реструктуризації. Для реструктуризації заборгованості громадяни укладають з підприємствами - надавачами житлово-комунальних послуг договори про щомісячне рівномірне погашення реструктуризованої заборгованості та своєчасну сплату поточних платежів за житлово-комунальні послуги (далі - договір про реструктуризацію заборгованості). Установити, що на період погашення реструктуризованої заборгованості загальна сума платежів, що вносяться громадянами на оплату поточних платежів та платежів по погашенню реструктуризованої заборгованості, не повинна перевищувати 25 відсотків доходів, що визначаються при нарахуванні субсидій для працюючих громадян, і 20 відсотків - для пенсіонерів та інших осіб, які отримують будь-які види соціальної допомоги. За умови, якщо доходів громадян, які уклали договори про реструктуризацію заборгованості, не вистачить на повне погашення цієї заборгованості, термін дії договору продовжується до повного її погашення. Згідно ч. 1, п. 1 ч. 2\~ст.11 Цивільного Кодексу України\~цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до частини першої\~статті 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог\~ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а при відсутності таких умов і вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст.602 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (ст.204 ЦК України). Статтею 627 Цивільного Кодексу\~визначено, що відповідно до\~статті 6 цього Кодексу, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Частиною першою\~статті 626 ЦК України\~передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до\~ст. 628 ЦК України\~зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до\~ст. 638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Таким чином, між сторонами виникли договірні зобов`язання, укладено договір про реструктуризацію заборгованості від 29.05.2020р., який недійсним не визнавався, за яким сторони\~взяли на себе зобов`язання щодо його виконання та відповідачкою було 13.10.2019р. здійснено оплату початкового внеску в розмірі 20% у сумі 1872,01грн., про що було відомо позивачу, і відображено в договорі про реструктуризацію та позовній заяві, а з позовом позивач звернувся до суду лише 14.04.2020р. Аналізуючи вищевикладене, суд вважає, що не виникли обставини, які б давали підстави для звернення позивача до суду з вимогами щодо стягнення з відповідачів заборгованості, оскільки між сторонами існувало досудове врегулювання спору та зобов`язання щодо сплати заборгованості, які взяв на себе відповідач за договором реструктуризації та почав виконувати у передбаченому договором порядку, і приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог, внаслідок чого у задоволенні позову слід відмовити. У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, суд відмовляє і у стягненні судових витрат з відповідачів, понесених позивачем при зверненні до суду. На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed