Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-23 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до відповідача про стягнення матеріальної шкоди, посилаючись на те, що державною фінансовою інспекцією проведено ревізію фінансово-господарської діяльності КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» за результатами якої встановлено усунути виявлене в ході ревізії порушення та відшкодувати у встановленому порядку збитки в сумі 113327,87 грн. Відповідачем - головним енергетиком ЖЕК на той час, який виконував свої посадові інструкції не було прореаговано на акти правопорушення, та не було вжито заходів для виявлення правопорушників, таким чином відповідач наніс матеріальний збиток в розмірі 55042 грн 60 коп. Тому просять стягнути з відповідача вказану заборгованість. Представник позивача в судовому засіданні підтримав свої позовні вимоги, посилаючись на вищевказані обставини. Відповідач та його представник позов не визнали, суду пояснили, що позивачем не надано будь-яких доказів що відповідач порушив будь які цивільні права та інтереси позивача. Представник третьої просить прийняти рішення на розсуд суду. Суд, заслухавши пояснення сторін, вивчивши письмові матеріали справи, прийшов до висновку, що позов задоволенню не підлягає, враховуючи наступне. Судом встановлено, що 12 березня 2010 року між Фастівською ЖЕК та ЗАТ «А.Е.С.Київобленерго» було заключено договір про спільне використання технічних електричних мереж. За предметом договору ЖЕК забезпечує надійну передачу електричної енергії від межі розподілу електричних мереж з електропередавальною організацією до межі розподілу електричних мереж зі споживачем. Згідно договору обов»язком ЖЕК п.2.1.11 передбачено відшкодовувати збитки, завдані Електропостачальній організації в разі виявлення безоблікового користування електроенергією в мережах Житлової організації, викрадення електролічильників, навмисного пошкодження приладів обліку, зриву пломб та ін. на підставі складених Електропостачальною організацією Актів про порушення ПКЕЕн. Фастівським районним підрозділом Київобленерго було складено акти про порушення та в подальшому виставлені штрафи. Державною фінансовою інспекцією проведено ревізію фінансово-господарської діяльності КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» за результатами якої встановлено усунути виявлене в ході ревізії порушення та відшкодувати у встановленому порядку збитки в сумі 113327,87 грн. Громадянин [PERSON] 03.09.2010 року був прийнятий на посаду електрика 4 розряду Фастівської Житлово-експлуатаційної контори згідно з Наказом № 64-к від 3.09.2010 року (так зазначено в трудовій книжці), а згідно наданого суду витягу з цього ж наказу відповідач зарахований на посаду електромонтера 4 розряду. 15.04.2011 року [PERSON] переведений на посаду інженера. 1) року відповідно до Наказу № 11-01-60-к [PERSON] звільнено з посади інженера за власним бажанням, згідно ст. 38 КЗпП України. В період роботи та після звільнення до [PERSON] ніяких претензій майнового характеру з боку адміністрації Позивача пред»явлено не було. 13 квітня 2015 року Позивач звернувся до суду про стягнення матеріальної шкоди з [PERSON] В якості доказів Позивач надав відомості про складені акти про порушення Правил користування електричною енергією Фастівською житлово-експлуатаційною конторою в період з 01.03.2010 року по 04.02.2013 року, копії актів про виявлене порушення Правил користування електричною енергією в період з 04.03. 2011 року по 07.02.2012 року та посадову інструкцію особи відповідальну за електрогосподарство. Надані Позивачем докази не доводять, що [PERSON] якимось чином допустив порушення посадової інструкції, а також те, що його дії, або бездіяльність призвели до заподіяння матеріальної шкоди Позивачу. Під час складання ряду наданих Актів про порушення Правил користування електроенергією були за підписом [PERSON] , але позивач на той час не вважав, що [PERSON] неналежним чином виконую свої обовязки, та притягувався до трудової відповідальності, а з часом був звільнений за власним бажанням. [PERSON] під час виконання своїх обвязків не міг нести матеріальної відповідальності тому, що відповідно до трудового законодавства України з відповідачем не було укладено угоди про повну матеріальну відповідальність. Представником позивача не надано суду жодного доказу, що відповідач [PERSON] працюючи в Фастівській ЖЕК на посаді електрика, електромонтера, інженера, а можливо як вказано в позовній заяві на посаді головного енергетика, відповідно до посадової інструкції відноситься до особи, відповідальної за електрогосподарство. Вказану посадову інструкцію відповідач підписав і отримав без вказівки дати в 2010 році, перебуваючи на посаді електрика (згідно трудової книжки), електромонтера (згідно наданого наказу). На думку суду, вказана посадова інструкція. Стосується не конкретно посад, які займав відповідач, а відноситься до конкретної особи, яка за наказом повинна нести відповідальність за електрогосподарство з вказівкою відповідальності за порушення. Крім того, в судовому засіданні оглянуті оригінали актів про порушення Правил користування електричною енергією Фастівської ЖЕК, в яких підпис відповідача існує лише на 7 актах. Суду не надані докази, що відповідач був повідомлений про наявність всіх порушень, про накладення відповідних штрафних санкцій, а також про те, що йому повідомлялось про матеріальну чи іншу відповідальність за вказані порушення ПКЕЕн. Матеріальна відповідальність працівників у повному розмірі шкоди, заподіяної з їхньої вини підприємству, настає у випадках, передбачених статтею 134 КЗпП, коли: · між працівником і підприємством укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілісності майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або з іншою метою; · майно та інші цінності були одержані працівником під звіт за разовим дорученням або іншими разовими документами; · шкоди завдано діями працівника, що мають ознаки діянь, переслідуваних у кримінальному порядку; · шкоди завдано працівником, який був у нетверезому стані; · шкоди завдано недостачею, умисним знищенням або умисним зіпсуттям матеріалів, напівфабрикатів, виробів (продукції), зокрема під час їх вироблення, а також інструментів, вимірювальних приладів, спеціального одягу та інших предметів, виданих підприємством працівникові в користування; · відповідно до законодавства на працівника покладено повну матеріальну відповідальність за шкоду, завдану підприємству під час виконання трудових обовязків, Матеріальна відповідальність працівника це вид відповідальності, який полягає в обовязку працівника відшкодувати в установленому законом порядку і розмірах шкоду, заподіяну підприємству, де він працює, внаслідок невиконання чи неналежного виконання без поважних причин трудових обовязків. Під час покладення матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються встановленням відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду лише в межах і порядку, передбачених законодавством, та за умови, коли таку шкоду заподіяно підприємству винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. Ця відповідальність зазвичай обмежується певною частиною заробітку працівника і не повинна перевищувати повного розміру заподіяної шкоди, за винятком випадків, передбачених законодавством. Работодавець вправі притягнути працівника до матеріштьної відповідальності, коли є юридичні факти (умови), вичерпний перелік яких містить стаття 130 КЗпП: · порушення працівником трудових обовязків; · наявність прямої дійсної шкоди; · причиновий звязок між порушенням і шкодою; · вина працівника. Якщо бракує хоча б одного з перелічених фактів, це унеможливлює притягнення працівника до матеріальної відповідальності. Тому передбачених Законом підстав для стягнення матеріальної шкоди із [PERSON] у Позивача не має. Що стосується матеріального права , а саме ст. 1191 ЦК України Право зворотної вимоги до винної особи на яку' посилається Позивач. У статті зазначено, що особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом. В даному випадку ніким і нічим не доведено, що заподіяна шкода була заподіяна з вини відповідача. Враховуючи наведене, суд вважає, що позивачем не надано доказів своїх позовних вимог і вони задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed