Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою про встановлення порядку користування квартирою посилаючись на те, що 20.05.1994 року виконавчим комітетом Київської міської ради народних депутатів на ім`я [PERSON] був виданий ордер № 1829 на її проживання у квартирі [ADDRESS] , разом з [PERSON] . Дана квартира складається із двох ізольованих кімнат площею 19,50 м2 та 16,30 м2, вбиральні, ванної кімнати та кухні. З 17.02.1997 року по 14.01.2000 року відповідач перебував у шлюбі з [PERSON] , від цього шлюбу народився він - позивач, і 03.03.1998 року був зареєстрований у спірній квартирі. В 2000 році [PERSON] померла. На даний час у спірній квартирі зареєстровані він (позивач) та відповідач. Квартира не приватизована. Особовий рахунок відкрито на [PERSON] . Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 08.07.2016 року по справі № 755/3510/16-ц його (позивача) було вселено до спірної квартири. Рішення суду набуло законної сили 11.10.2016 року. Однак, у них з відповідачем склались неприязні стосунки, що призводить до непорозумінь з приводу його прав у квартирі, оплати комунальних послуг, тощо. У зв`язку з чим просить встановити порядок користування квартирою, виділивши у його користування кімнату площею 19,50 м2, оскільки він має намір створити сім`ю. До суду позивач не з`явився, представник позивача подав заяву про розгляд справи без його присутності, позов підтримав, просив його задовольнити, та постановити рішення на підставі наявних документів. Відповідач до суду не з`явився, про день, час та місце розгулу справи сповіщався згідно норм процесуального законодавства. Заяв про розгляд справи без його присутності, відзив на позв, до суду не подавав. Представники третіх осіб до суду не з`явились, про день, час та місце розгляду справи сповіщались згідно норм процесуального законодавства. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Дана справа зареєстрована в суді 10.05.2019 року. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24.05.2019 року відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження. Ухвалою від 08.07.2019 року до участі у справі залучено Дніпровську районну в м. Києві державну адміністрацію. 16.08.2019 року надійшли пояснення від Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації. 18.09.2019 року закрито підготовче провадження, та призначено справу до судового розгляду. В суді встановлено, що 20.05.1994 року виконавчим комітетом Київської міської ради народних депутатів на ім`я [PERSON] був виданий ордер № 1829 на право заняття в порядку обміну житла у квартирі [ADDRESS] , разом з сином - [PERSON] . [PERSON] є сином [PERSON] . Встановлено, що у квартирі [ADDRESS] , зареєстровано дві особи - [PERSON] з 21.07.1994 року, та [PERSON] з 05.03.1998 року. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 08.07.2016 року, яке набуло законної сили 11.10.2016 року, [PERSON] вселено до квартири [ADDRESS] . Згідно наданих документів спірна квартира не приватизована, складається з двох кімнат площею 16,30 м2 та 19,50 м2, загальна площа 35,8 м2. В квартирі є кухня площею 7,10 м2, ванна кімната - 3,30 м2, вбиральня - 1,20 м2, коридор - 9,40 м2. З поверхового плану квартири слідує, що житлові кімнати є ізольованими. По даній справі позивач просить суд встановити порядок користування квартирою, оскільки між ним та відповідачем склались неприязні стосунки, він бажає самостійно сплачувати комунальні платежі, виділивши йому кімнату площею 19,50 м2, з урахуванням того, що він є молодою людиною, та має намір створити сім`ю. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права. Статтею 64 ЖК України визначено, що члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї. Згідно ст. 63 ЖК України предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина 1 статті 48), частина кімнати або кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). Відповідно до статті 47 ЖК України норма жилої площі встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одному особу. Частиною 1 ст. 104 ЖК України член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. Відповідно до пункту 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» - в силу ст. 104 ЖК суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. По даній справі позивач просить виділити йому кімнату площею 19,50 м2, а відповідачу кімнату площею 16,30 м2. Встановлено, що житлова площа квартири становить 35,8 м2, житлові кімнати - 19,50 м2 та 16,30 м2. Враховуючи норми чинного законодавства України, суд вважає за можливе встановити порядок користування квартирою, який запропонований позивачем. Виділ відповідачу кімнати меншою на 3,2 м2 жодним чином не порушить житлові права відповідача. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідач до суду не з`явився, та не скористався процесуальним правом висловити свої заперечення на позов та надати докази, які спростовують твердження позивача. Відповідно до ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони всі судові витрати. По даній справі позивачем було сплачено судовий збір - 768,40 грн., дані кошти підлягають стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладено та

Outcome: approved