Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою до [PERSON] про поділ житлового будинку, з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] між співвласниками: виділивши йому у власність 1/2 частку в натурі: в житловому будинку А: кухню 1-1 площею 15,9 кв.м., житлову кімнату 1-2 площею 17,1 кв.м.; веранду а1 площею 7,4 кв.м.; в веранді-прибудові а: коридор 1-II площею 6,8 кв.м., кладову 1-ІІІ площею 5,6 кв.м.; сарай Б, погріб П, вбиральню У, а також виділивши [PERSON] у власність 1/2 частку в натурі: в житловому будинку А: кухню 2-1 площею 16,1 кв.м., житлову кімнату 2-2 площею 17,5 кв.м.; веранду а4 площею 8,2 кв.м.; в веранді-прибудові а: кладову 2-ІV площею 5,6 кв.м.; коридор 2-V площею 6,7 кв.м; сарай В, погріб П1, вбиральню У 1. Свої вимоги обгрунтовує тим, що він є власником 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS], що підтверджується договором дарування 1/2 частини житлового будинку, посвідченим 10.07.2017 приватним нотаріусом Бобровицького районного нотаріального округу Чернігівської області Андрюхіною Л.М., та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень. Власником іншої 1/2 частини є [PERSON], якій належить вищезазначена частина будинку на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого 08.10.1987 державним нотаріусом Бобровицької державної нотаріальної контори Куліш Н.П. Згідно даних технічного паспорту, виданого 29.06.2017 р. Ніжинським міжміським бюро технічної інвентаризації, будинковолодіння по [ADDRESS] складається з таких будівель та споруд: А- житловий будинок, а - веранда-прибудова, а1 - веранда, а4 - веранда, Б - сарай, В - сарай, П - погріб, П1 - погріб, У - вбиральня, У1 - вбиральня. Житловий будинок має два окремих входи. Відповідач надав відзив на позовну заяву, у якому просив повністю відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що дійсно є власником 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS]. Вважає, що позивачем не надано належних документів , які підтверджують його право власності на 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS]. З копій документів, які надані позивачем, видно, що десятого липня 2017 року [PERSON] передала безоплатно у власність [PERSON] (договір дарування) 1/2 частину житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд, що знаходяться за адресою - [ADDRESS]. В п.13. цього договору дарування чітко зазначено, що «право власності у обдарованого на подарунок виникає з моменту його прийняття та державної реєстрації цього права». З копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, про реєстрацію прав та їх обтяжень, які надані позивачем до матеріалів справи (індексовий номер витягу - 91725667), в розділі «Актуальна інформація про державну реєстрацію права власності» чітко видно, що підстави виникнення права власності - це договір купівлі - продажу, власник - [PERSON]. З наведеного взагалі не зрозуміло, чи придбав [PERSON] 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами або прийняв у дар це майно. Якщо позивач прийняв в дар 1/2 частини житлового будинку, то в нього, в силу приписів статті 334 ЦК України, так й умов наданого ним договору дарування, право власності на подарунок не виникло - не здійснена реєстрація права власності на нерухоме майно на підставі договору дарування. Якщо, відповідно до наданого також позивачем витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, про реєстрацію прав та їх обтяжень, він є власником 1/2 частини житлового будинку - не наданий правовстановлюючий документ, на підставі якого проводилася реєстрація права власності. Тобто позивачем не наданий документ, який підтверджує реєстрацію права власності за ним на 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами на підставі договору дарування та докази, що він на теперішній час є власником 1/2 частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] на підставі договору дарування відсутні. За таких обставин, ставити питання про поділ майна, що є у спільній частковій власності, з виділом часток в натурі, [PERSON] не має права - не має доказів по справі, що він став власником 1/2 частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] на підставі договору дарування (державна реєстрація здійснена відносно договору купівлі - продажу). Крім цього, з аналізу тексту ксерокопії договору дарування 1/2 частини житлового будинку від 10 липня 2017 року наданого позивачем видно, що «цей житловий будинок загальною площею 66,6 кв.м., житловою площею 34,6 кв.м.». В той же час, з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, про реєстрацію прав та їх обтяжень, який наданий позивачем до матеріалів справи (індексовий номер витягу - 91725667) в розділі «Актуальна інформація про об'єкт нерухомого майна» зазначається зовсім інша загальна площа об'єкта - 106,9 кв.м. Тобто, в ксерокопіях наданих позивачем договору дарування та витягу з реєстру речових прав зазначаються не тільки різні правовстановлюючі документи (договір дарування та договір купівлі - продажу), так і різна загальна площа житлового будинку по [ADDRESS]. Отже, 1/2 загальної площі будинку по договору дарування складає 33,3 кв.м., а позивач фактично претендує на 52,8 кв.м. загальної площі будинку, що є значно більшою (це вже не 1/2 від загальної площі будинку по договору дарування, а більше ніж 2/3 від загальної площі будинку по договору дарування). З наведеного видно, що вимоги Позивача є необгрунтованими та безпідставними, оскільки наданий договір дарування (ксерокопія) не є підставою для виділення йому в натурі близько 2/3 загальної площі житлового будинку. У матеріалах справи відсутній договір купівлі - продажу, на який є посилання в витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, про реєстрацію прав та їх обтяжень, який наданий позивачем до матеріалів справи (індексовий номер витягу - 91725667). Звідси, витяг з реєстру від 11.07.2017 без зазначеного договору купівлі - продажу також не є підставою для виділення позивачу в натурі більше ніж 2/3 загальної площі житлового будинку. При цьому в зазначеному договору купівлі - продажу повинна бути вказана загальна площа житлового будинку у 106,9 кв. м., як про це йдеться у рядку «загальна площа» на 1 сторінці витягу з реєстру від 11.07.2017. Тобто без додавання до позовної заяви договору купівлі - продажу, де зазначена загальна площа житлового будинку у 106,9 кв. м., витяг з реєстру речових прав від 11.07.2017 не є підставою для виділення позивачу в натурі більше ніж 2/3 загальної площі житлового будинку. Окремо звертає увагу суду на те, що позивачем в додатках до позовної заяви зазначено про надання до суду копії свідоцтва про право на спадщину від 08.10.1987 та копії паспорта та ідентифікаційного номеру відповідача, однак вона не надавала позивачу будь - яких копій своїх документів та не надавала йому прав на отримання таких копій, в тому числі копій з паспорту та ідентифікаційного коду. При таких обставинах надані позивачем зазначені нібито копії документів не є допустимими доказами по справі в порядку статті 78 ЦПК України та свідчать про неналежну поведінку позивача. Стосовно технічного паспорту на житловий будинок, то оскільки цей документ не є правовстановлюючим документом та не є підставою для підтвердження (набуття) права власності на нерухоме майно (частку нерухомого майна, майна), то далі цей технічний паспорт не розглядається. Статті 367 ЦК України встановлює можливість припинення права спільної часткової власності на майно внаслідок його поділу за домовленістю між співвласниками. Однак, всупереч зазначеному, докази відмови відповідача від укладання з позивачем договору про розподіл житлового будинку позивачем суду не надані. Позивач надав відповідь на відзив, якій вказує, що є власником 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS], що підтверджується договором дарування 1/2 частини житлового будинку, посвідченим 10.07.2017 приватним нотаріусом Бобровицького районного нотаріального округу Чернігівської області Андрюхіною Л.М., та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Розмір частки у майні чітко вказаний в правовстановлюючому документі на майно - договорі дарування. Приватним нотаріусом Андрюхіною Л.М. 03.04.2018 видано йому повторно Витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, в якому в графі підстава виникнення права власності зазначено «договір дарування, серія та номер: 545, виданий 10.07.2017, видавник: приватний нотаріус Андрюхіна Л.М.». Щодо визначення розміру площі, що складає нібито 2/3 від загальної площі будинку, на яку він претендую, відповідач має хибне припущення. Житловий будинок «А» має загальну площу 66,6 кв.м., прибудова «а» має загальну площу 24,7 кв.м., веранда «а1» має загальну площу 7,4 кв.м., веранда «а4» має загальну площу 8,2 кв.м., всього загальна площа житлового будинку з прибудовами та верандами складає 106,9 кв.м. У витягу з реєстру вказана загальна площа об'єкта нерухомого майна - 106,9 кв.м., а у договорі дарування вказана загальна площа житлового будинку «А» - 66,6 кв.м., прибудова а - 24,7 кв.м., веранда а1 - 7,4 кв.м., веранда а4 - 8,2 кв.м., що в сумі складає 106,9 кв.м. У позовній заяві він просить виділити йому в натурі ту частину будинку, якою він користуюся, всього загальною площею 52,8 кв.м., а відповідачу виділити ту частину будинку, якою користується вона, всього 54,1 кв.м. Він змешений звернутися до суду з позовною заявою про поділ будинку з виділом часток в натурі, так як спільної згоди про поділ даного будинку немає, та на даний час не вдалося досягнути згоди про укладення мирової угоди по справі з представниками відповідача, що підтверджує наявність спору. Відповідачем надано заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, у яких зазначає, що позивач у позовній заяві та відповіді на відзив по справі №729/115/18 стверджує, що він є власником 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS], що підтверджується договором дарування Ѕ частини житлового будинку та витягом з Державного реєстру речових прав. Але при цьому склалася ситуація, коли позивач при подані позову до суду спочатку подає копію витягу з Державного реєстру речових прав - дата, час формування 11.07.2017 (індексовий номер витягу - 91725667), де в розділі «Актуальна інформація про державну реєстрацію права власності» чітко видно, що підстави виникнення права власності - це договір купівлі - продажу, дата та час державної реєстрації 10.07.2017 18:12:28; підставою внесення запису є рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 36094321 від 11.07.2017 17:47:10. Вже при поданні відповіді на відзив позивач подає копію витягу з Державного реєстру речових прав - дата, час формування 03.04.2018 року (індексовий номер витягу - 119451086), де в розділі «Актуальна інформація про державну реєстрацію права власності» чітко видно, що підстави виникнення права власності - це договір дарування, дата та час державної реєстрації 10.07.2017 18:12:28; підставою внесення запису є рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 36094321 від 11.07.2017 17:47:10. У даному випадку видно, що були внесенні зміни до записів Державного реєстру прав, на наш погляд суттєві зміни - замість підстави виникнення права власності - договору купівлі - продажу, вже зазначено іншу підставу виникнення права власності - договір дарування. Крім цього, такі зміни впливають на права третіх осіб. Однак, з наданої копії витягу з Державного реєстру речових прав - дата, час формування (індексовий номер витягу - 119451086) не зазначена взагалі причина внесення змін та ніяким чином не знайшло свого відображення те, що можлива помилка в реєстрі впливає на права третіх осіб. При таких обставинах, вважає, що відсутня інформація щодо підстав внесення змін до записів Державного реєстру прав, що в свою чергу не дає можливість з'ясування всіх обставин по справі, з'ясування підстав та правильності внесення таких змін, вплив змін на права інших осіб. З аналізу тексту ксерокопії договору дарування 1/2 частини житлового будинку від 10 липня 2017 року наданого позивачем видно, що «цей житловий будинок загальною площею 66,6 кв.м., житловою площею 34,6 кв.м.». З аналізу копії технічного паспорту, наданого позивачем, видно, що по [ADDRESS] - загальна площа 52,8 кв.м., що складається з кухні - 15,9 кв.м., житлової кімнати - 17,1 кв.м., веранди -1,4 кв.м., коридора - 6.8. кв.м. та кладової - 5.6. кв.м.; по кв.2. - загальна площа 54,1кв.м., що складається з кухні - 16,1 кв.м., житлової кімнати - 17,5 кв.м., кладової - 5,6 кв.м., коридору - 6,7 кв.м. та веранди - 8,2 кв.м., а всього по будинку - 106,9 кв.м. При цьому, в площу 106,9 кв.м. не входить площа сараїв, погребів, вбиралень. Тобто, по технічному паспорту (журналу внутрішніх обмірів та розрахунків площ приміщень житлового будинку) загальна площа по будинку - 106,9 кв.м., а в договорі дарування, який наданий позивачем, загальна площа зазначена - 66,6 кв.м. У той же час, з витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, про реєстрацію прав та їх обтяжень, які надані позивачем до матеріалів справи (індексовий номер витягу - 91725667 та індексовий номер 11941086) в розділі «Актуальна інформація про об'єкт нерухомого майна» зазначається загальна площа об'єкта - 106,9 кв.м. При цьому, в опису об'єкта зазначений як житловий будинок, так й господарські будівлі та споруди. Тобто, наявність істотних суперечностей між істотними умовами договору дарування та суттєвими умовами двох вищезазначених витягів з Державного реєстру речових права. 1/2 загальної площі житлового будинку складає 33,3 кв. м., а позивач претендує на 52,8 кв. м. загальної площі, що є більшою ніж 33,3 кв. м. Тобто, позивач претендує не на 1/2 загальної площі житлового будинку, а на більше, ніж 2/3 площі. Докази відмови відповідача від укладання з позивачем договору про розподіл житлового будинку позивачем суду не надані до цього часу. Позивач, його представник у судовому засіданні підтримали уточнені позовні вимоги, просили їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Представник відповідача у судовому засіданні просили відмовити у задоволенні позову в повному обсязі з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Суд, вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, оцінюючи наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному і об'єктивному дослідженні, та

Outcome: approved