Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-24 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, мотивуючи позовні вимоги тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 11.06.2002 року. Відповідач є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується інформацією зазначеною у відповіді адміністрації ПП «Бокуд» №311 від 25.07.2017. 27.09.2016 року квартиру позивача було залито та про що було складено акт №250 від 30.09.2016 року комісією ПП «Бокуд». Причиною затоплення квартири стало незадовільне користування водопроводом гарячого водопостачання, а саме обрив шлангу мийки у квартирі №11. Внаслідок залиття у квартирі позивача було пошкоджено: у приміщенні зали: на стелі відлущування фарби площею 5 м.кв.; вологі плями на стінах загальною площею 6 м.кв.; вологі плями на стелі загальною площею 4 м.кв.; псування паркету загальною площею 3 м.кв.; замикання електропроводки; у коридорі: волога стеля загальною площею 4 м.кв. з наявними плямами; псування паркету загальною площею 2 м.кв. Наведене підтверджується фотознімками, долученими до позовної заяви. Позивач наступного дня після залиття запросив відповідача до своєї квартири та звернув його увагу на завдану шкоду. Відповідач запевнив, що заподіяна шкода буде ним відшкодована найближчим часом у повному обсязі. Через декілька днів, з метою часткового відшкодування завданої шкоди, відповідач передав позивачу 1000,00 грн. та запевнив, що в найкоротший термін відшкодує шкоду у повному обсязі. Відповідно до локального кошторису №2-1-1 від 05.12.2017 року на ремонтні роботи у квартирі позивача, складеного ФОП [PERSON], вартість проведення ремонту квартири [ADDRESS], внаслідок залиття вказаної квартири 27.09.2016 року, становить 8128,53 грн. 26.05.2017 року квартиру позивача було знову залито про що було складено акт №287/1 від 29.05.2017 року комісією ПП «Бокуд». Причиною затоплення квартири [ADDRESS], стали витоки по рушникосушці у ванній кімнаті квартири №11 цього ж будинку. Внаслідок залиття у квартирі позивача було пошкоджено: стеля у ванній кімнаті загальною площею 3,5 м.кв. волога, в наявності жовті плями; кухня: стеля волога загальною площею 1,2 м. кв., в наявності жовті плями. Цього ж дня позивач запросив відповідача до своєї квартири та вказав на наявні пошкодження внаслідок залиття, при цьому зауваживши, що шкода завдана відповідачем внаслідок попереднього залиття ним не відшкодована у повному обсязі. Позивач запропонував відповідачу відшкодувати в повному обсязі шкоду завдану неодноразовим залиттям квартири. Однак, відповідач проігнорував цю вимогу. Коштів на відшкодування завданої ним шкоди не надає. Відповідно до локального кошторису №2-1-2 від 05.12.2017 року на ремонтні роботи у квартирі позивача, складеного ФОП [PERSON], вартість проведення ремонту квартири [ADDRESS] внаслідок залиття вказаної квартири 26.05.2017 року, становить 2820,81 грн. Оскільки відповідач добровільно завдану шкоду у повному обсязі не відшкодував, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та законних інтересів. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав викладених у позові та просив суд задовольнити їх у повному обсязі. Додатково суду пояснив, що позивач неодноразово звертався до відповідача з вимогою відшкодувати заподіяну шкоду. Після першого залиття квартири, яке відбулось 27.09.2016 року, позивач, не будучі фахівцем у ремонтних роботах, склав орієнтовний кошторис вартості ремонтних робіт та необхідних для цього матеріалів на суму у розмірі 5400,00 грн., яку і пропонувалось відповідачу сплатити на відшкодування шкоди. З такою сумою відповідач погодився та передав 1000,00 грн. в якості часткового відшкодування. Після повторного залиття квартири позивача та неодноразових пропозицій позивача відшкодувати шкоду у повному обсязі, стало очевидним, що відповідач не бажає добровільно відшкодовувати шкоду. Тому позивач звернувся до фахівця з ремонтних робіт - ФОП [PERSON], для визначення дійсної їх вартості та здійснення ремонту у своїй квартирі після її залиття сусідом. Враховуючи ту обставину, що відповідачем було сплачено позивачу 1000,00 грн. на відшкодування шкоди, її загальний розмір за наслідками неодноразового залиття складає 9949,34 грн. Відповідач в судовому засіданні визнав обставини неодноразового залиття ним квартири позивача та визнав позовні вимоги в частині стягнення майнової шкоди на загальну суму розміром 8220, 81 грн. Додатково суду пояснив, що визнані ним частково позовні вимоги на зазначену суму складаються із суми розміром 5400,00 грн., які він погодився сплатити позивачу після першого випадку залиття квартири та суми розміром 2820,81 грн. на яку було завдано шкоди після другого випадку залиття квартири позивача. З позивачем вони домовились, що останній має визначити суму коштів, яку відповідач має сплатити на відшкодування шкоди і відповідач мав йому сплатити ці кошти, але на даний час в нього не має коштів, як тільки кошти з'являться, він буде сплачувати позивачу по мірі можливостей, але із сумою у 9949,34 грн. він не згодний, оскільки такої суми позивач раніше йому не називав. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позов слід задовольнити з таких підстав. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Правилами ч. 3 ст. 12, ч. ч. 1, 5 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Частиною 1 ст. 82 ЦПК України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Судом встановлено, що відповідно до акту №250 від 30.09.2016 року складеного комісією ПП «Бокуд», трапилось залиття квартири [ADDRESS], власником якої є позивач. Причиною залиття квартири стало незадовільне користування водопроводом гарячого водопостачання, а саме обрив шлангу мийки у квартирі №11 у цьому ж будинку, власником якої є відповідач (а.с. 6). Відповідно до акту №287/1 від 29.05.2017 року складеного комісією ПП «Бокуд», трапилось повторне залиття квартири [ADDRESS]. Причиною залиття квартири стали витоки по рушникосушці у ванній кімнаті квартири №11 цього ж будинку (а.с. 11). Сторонами в судовому засіданні вказані обставини визнані, а тому доказуванню не підлягають. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі, особою, яка її завдала. Згідно зі ст.179 Житлового кодексу УРСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і при будинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, власник та наймач (орендар) квартири зобов'язані не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Оскільки відповідач, в порушення п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, внаслідок витікання з його квартири води до квартири позивача, допустив псування приміщення позивача, суд дійшов висновку, що спричинення матеріальної шкоди позивачу перебуває в причинному зв'язку з неналежним виконанням відповідачем своїх обов'язків, а тому нести відповідальність за завдану позивачу матеріальну шкоду повинен відповідач. Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Відповідно до локального кошторису №2-1-1 від 05.12.2017 року на ремонтні роботи у квартирі позивача, складеного ФОП [PERSON], вартість проведення ремонту квартири [ADDRESS] внаслідок залиття вказаної квартири 27.09.2016 року, становить 8128,53 грн. (а.с. 7-10). Відповідно до локального кошторису №2-1-2 від 05.12.2017 року на ремонтні роботи у квартирі позивача, складеного ФОП [PERSON], вартість проведення ремонту квартири [ADDRESS] внаслідок залиття вказаної квартири 26.05.2017 року, становить 2820,81 грн. (а.с. 12-14). В судовому засіданні відповідач частково визнав суму розміру завданої майнової шкоди по першому випадку залиття квартири позивача 27.09.2016 року - 5400,00 грн. та повністю визнав суму розміру завданої майнової шкоди по другому випадку залиття квартири позивача 26.05.2017 року - 2820,81 грн. Відповідач свої заперечення в частині стягнення з нього повного розміру шкоди, визначеного позивачем за випадком залиття квартири останнього 27.09.2016 року за допомогою ФОП [PERSON], обґрунтовував тим, що раніше позивач пропонував йому сплатити меншу суму, яка складала 5400.00 грн. і з якою він погоджується. Проте відповідачем не було надано суду доказів та судом вони не встановлені щодо будь-якого іншого розміру шкоди внаслідок залиття квартири позивача, яке відбулось 27.09.2016 року, або неправильності розрахунків витрат на ремонтні роботи викладених у локальному кошторисі №2-1-1 від 05.12.2017 року. Крім того, суд бере до уваги визнання сторонами тієї обставини, що вони домовились про порядок визначення розміру шкоди, а саме позивачем [PERSON], який скористався для цього допомогою фахівця у сфері ремонтних робіт - ФОП [PERSON] (а.с. 15-16). На підставі викладеного вище, суд дійшов висновку про доведеність завдання майнової шкоди відповідачем позивачу, яка складається із вартості ремонтних робіт у квартирі позивача у розмірі на загальну суму 9949,43 грн. Тому вимоги позивача про стягнення майнової шкоди підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з позивача слід стягнути на користь позивача судовий збір у розмірі 640,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved