Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-13 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до суду, згодом 07 лютого 2018 року уточнив позовні вимоги, та просив стягнути з відповідача [PERSON] матеріальну та моральну шкоду, що завдана залиттям його квартири, просив стягнути 1715 гривень матеріальної шкоди та 3000 гривень моральної шкоди. Вимоги позову обґрунтував тим, що позивач проживає за адресою [ADDRESS], яка належить йому на праві власності на підставі рішення Суворовського суду м. Одеси № 523/13813/16-ц від 15.03.2017 року, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна. [PERSON], відповідач по справі, проживає за адресою [ADDRESS]. У 2009 році у квартирі за вищевказаною адресою після того, як відповідач залив позивача був здійснений ремонт. Через деякий час після ремонту через стелю квартири знов почала сочитися вода. 5 червня 2013 року було викликано комісію з дільниці номер 2 ЖКС «Північний». Комісія склала акт, згідно з яким у квартирі номер 54 у зв'язку з неодноразовим заливом з квартири номер 57 у коридорі на стелі та на стіні примикаючої до ванної кімнати спостерігаються сліди заливу, відшаровуються обої та штукатурка, утворився грибок. Комісія встановила, що між квартирами номер 54 та 57 знаходяться в непридатному стані труби гарячого та холодного водопостачання. У даному акті зазначено, що зусиллями відповідача були замінені труби холодного та гарячого водопостачання. [PERSON] самовільно викликав майстрів, [PERSON] та [PERSON] для заміни труб. Майстри при собі не мали потрібного інструменту для заміни труб (зварювальний апарат, тощо), та стали замінювати труби разом з відповідачем власними зусиллями, тобто ламаючи їх. В наслідок чого у квартирі [ADDRESS], при заміні труб відповідач пошкодив стінку у ванній кімнаті (відпала плитка облицювальна розміром 1 х 1,5 м.), був розбитий унітаз, пошкоджена стіна зі сторони стояка, стіна зі сторони кухні, стеля у кухні та ванній кімнаті. В результаті роботи [PERSON], в акті огляду, який був здійснений раніше було замінено інформацію щодо того, ким було замінено труби холодного та гарячого водопостачання. У новому акті було зазначено, що зусиллями мешканця квартири номер 57 [PERSON] було замінено частково труби гарячого та холодного водопостачання за які відповідач заплатив 200 (двісті) доларів США. В результаті цього позивач звернувся до КП ЖКС «Північний» і йому було оплачено згідно з накладною лише білу, жовту та зелену фарби, шпаклівку та фарбу для стелі на загальну суму 585 гривень. Через відсутність спеціаліста з укладання плитки, фарбування, побілки, штукатурки, встановлення унітазу у КП ЖКС «Північний» позивачу довелось наймати спеціаліста окремо. На основі вищесказаного та згідно з кошторисом неоплаченим залишилось: компактний унітаз - 550 грн.; встановлення унітазу - 300 гри. ; водоемульсійна фарба - 70грн.; мішок шпаклівки - 40 грн.; мішок гіпсової шпаклівки - 35 грн. (30 кг.) ; плитка - 120 грн. ; послуги здійснення ремонтних робіт - 600 грн. Відповідно до данного звіту вартість робіт та матеріалів, необхідних для відновлення квартири, становить 1715 гривень. 15.05.2014 року [PERSON] було подано заяву до начальника дільниці КП ЖКС «Північний» з проханням оплатити витрати в рахунок квартирної плати на ремонт квартири. Його заява була відхилена на тій підставі, що частина грошей була сплачена, а решту повинен сплатити сусід, так як саме він був винуватцем. [PERSON] добровільно відшкодувати завдану матеріальну шкоду відмовився, що і стало причиною звернення до суду із зазначеним позовом. Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі та наполягали на його задоволенні. Відповідач в судове засідання з'явився, позовні вимоги не визнав в повному обсязі, підтримав поданий 22 лютого 2018 року відзив на позов та просив відмовити у задоволені позовних вимог в повному обсязі, виходячи з обґрунтувань відзиву. (а.с. 36,37). Вивчивши та проаналізувавши матеріали справи, вислухав позивача, його представника та відповідача, суд доходить висновку про те, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] [INFO], проживає за адресою [ADDRESS]., яка належить йому на праві власності на підставі рішення Суворовського суду м. Одеси № 523/13813/16-ц від 15.03.2017, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна. (а.с. 58, 16-18). [PERSON], відповідач по справі, проживає та зареєстрований за адресою: [ADDRESS]. (а.с. 42). 5 червня 2013 року було викликано комісію з дільниці номер 2 ЖКС «Північний». Комісія склала акт, згідно з яким у квартирі номер 54 у зв'язку з неодноразовим заливом з квартири номер 57 у коридорі на стелі та на стіні примикаючої до ванної кімнати спостерігаються сліди заливу, відшаровуються обої та штукатурка, утворився грибок. Комісія встановила, що між квартирами номер 54 та 57 знаходяться в непридатному стані труби гарячого та холодного водопостачання. У даному акті зазначено, що зусиллями відповідача були замінені та горячого водопостачання. (а.с. 12-15). Позивачу було частково відшкодовано шкоду завдану залиттям, однак не в повному обсязі та позивач власними коштами здійснив відновлення квартири та витратив на це загалом 1715 гривень, що складається з компактний унітаз - 550 грн.; встановлення унітазу - 300 гри. ; водоемульсійна фарба - 70грн.; мішок шпаклівки - 40 грн.; мішок гіпсової шпаклівки - 35 грн. (30 кг.) ; плитка - 120 грн. ; послуги здійснення ремонтних робіт - 600 грн., що підтверджується товарним чеками та накладними. (а.с. 10-11). Згідно ч.ч.1,2 ст.1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Такий же обов'язок на власників квартир покладено і п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. При наявності несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. При вирішенні спору про відшкодування шкоди обов'язковому з'ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Згідно з ч. 3 ст. 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: 1) верховенство права; 2) повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обовязковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, встановлених законом; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. Частиною 3 статті 13 ЦПК України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Частина 2 статті 43 ЦПК встановлює, що учасники справи зобовязані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та обєктивному встановленню всіх обставин справи; 3) зявлятися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обовязковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обовязки, визначені законом або судом. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до положень ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Стороною позивача не надано належних та допустимих доказів в підтвердження своїх позовних вимог, не надано доказів того, що саме йому завдана матеріальна шкода, оскільки [PERSON] набув права власності на зазначену квартиру відповідно до рішення суду від 15 березня 2017 року, а заливи квартири були раніше вказаного; не надано доказів того, що саме [PERSON] спричинив матеріальну шкоду; не надано доказів (висновку експерта) того, що саме залиттям квартири пошкоджено майно позивача. Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди. суд також відмовляє у задоволенні, виходячи з наступного. У силу ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно п.3 ч.2 названої статті моральна шкода полягає у душевних стражданнях яких фізична особа зазнала у зв,язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Враховуючи те, що позивачем не доведено завдання відповідачем йому матеріальної шкоди, позовні вимоги про стягнення моральної шкоди також не підлягають до задоволення. Враховуючи зазначене, суд залишає позовні вимоги [PERSON] без задоволення в повному обсязі у зв'язку з недоведеністю позовних вимог.

Outcome: dismissed