Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-21 00:00:00

Позивач звернувся до суду із позовною заявою в якій просить зняти арешт з належної йому 1/4 частини квартири [ADDRESS]. Мотивуючи тим, що у 2015 році він звернувся до Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації з метою отримання дублікату свідоцтва про право власності на вказану квартиру у зв'язку з його втратою. Однак йому було відмовлено у видачі дублікату свідоцтва про право власності на квартиру, оскільки вона знаходиться під арештом. 21 січня 2016 року позивачем отримано інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, в якій містяться відомості про заборону відчуження об'єктів нерухомого майна, а саме: 1/4 частини квартири [ADDRESS], внесеної на підставі постанови державного виконавця Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва від 08 липня 2003 року. Звернувшись до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві з проханням зняти арешт з нерухомого майна, він отримав відмову з тих підстав, що виконавчих проваджень відносно нього на виконанні відділу не перебуває. Надати більш детальну інформацію по арешту не має можливості у зв'язку із знищенням документообігу відділу за перебігом терміну зберігання, що змушує його звернутись з даним позовом до суду. У судовому засіданні позивач підтримав позовну заяву та просив її задовольнити з підстав викладених в ній. Повідомив, що не володіє інформацією з приводу підстав відкриття виконавчого провадження відносно нього, в ході якого державним виконавцем було накладено арешт 08 липня 2003 року на належну йому на праві власності частку квартири. Від представника Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві надійшла заява з проханням проводити розгляд справи у відсутність представника відділу, зі змісту якої убачається, що виконавчий документ стосовно [PERSON] на виконанні у відділі не перебуває. Надати більш детальну інформацію по арешту не має можливості у зв'язку із знищенням документообігу відділу по 2013 рік за перебігом терміну зберігання відповідно до Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби. Треті особи: [PERSON] та [PERSON], яка одночасно представляє інтереси [PERSON], підтримали позовні вимоги та не заперечували щодо звільнення майна позивача з-під арешту. Суд, заслухавши пояснення позивача, третіх осіб, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 02 червня 1999 року, виданого відділом приватизації житлового фонду Харківської районної державної адміністрації м. Києва, квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] у рівних долях (а.с. 4). Дана обставина також підтверджується інформаційною довідкою Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 06.11.2015 року №37010 та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 14.04.2017 року №85157088 (а.с. 7-11). Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна №51874437 від 21.01.2016 року, на підставі постанови виконавчої служби від 08.07.2003 року на 1/4 частини квартири [ADDRESS], що належить на праві власності [PERSON] накладено арешт (а.с. 6). Згідно із Листа Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 28 січня 2016 року №740, відповідно до даних Єдиного державного реєстру виконавчих проваджень станом на 27.01.2016 року виконавчий документ стосовно [PERSON] на виконанні у відділі не значиться. Надати інформацію щодо перебування на виконанні виконавчого документа стосовно [PERSON] та накладання арешту у 2003 році відділ не має можливості, у зв'язку із знищенням документації відділу до 2012 року, відповідно до Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №2274/5 від 25.12.2008 року. (а.с. 5). Статтею 59 Закону України «Про виконавче провадження» визначено перелік підстав за яких арешт з майна знімається. Частиною 5 даної статті визначено, що в усіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Основоположні принципи здійснення правомочностей власника закріплені у статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року), що набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року та є складовою її правової системи відповідно до вимог статті 9 Конституції України. За статтею 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним. Зазначені позиції кореспондуються із статтями 319, 321 Цивільного кодексу України відповідно до яких, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд, має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону, право приватної власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. У судовому засіданні позивач, треті особи повідомили, що не володіють інформацією щодо підстав відкриття виконавчого провадження, в ході якого було накладено арешт на ? частину квартири, яка належить на праві спільної часткової власності позивачу. На даний час виконавче провадження щодо стягнення заборгованості з [PERSON] на виконанні у органах виконавчої служби відсутнє. А відтак, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] щодо зняття арешту з належної йому 1/4 частини квартири [ADDRESS]. На підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір сплачений позивачем за подання позову до суду у розмірі 640,00 грн. підлягає стягненню з відповідача на його користь.

Outcome: approved