Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-13 00:00:00

позивач звернувся до суду із позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] , а мати [PERSON] , померла [INFO] , що підтверджується копіями свідоцтв про смерть, серія № [NUMBER] від 15.01.2003 та серія № [NUMBER] від 02.06.2018. Вказував, що [PERSON] належав житловий будинок, що розташований по [ADDRESS] , а також земельна ділянка площею 1.6289 га, на підставі Державного акту на право приватної власності на землю від 25.02.2002. Зазначив, що [PERSON] фактично вступила в управління та володіння спадковим майном після смерті своєї матері [PERSON] , оскільки постійно проживала із спадкодавцем та була зареєстрована в її будинку, однак своїх спадкових прав не оформила. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина за законом. Стверджує, що одразу не скористався у встановлений законом строк, своїм правом звернення до нотаріуса через те, що починаючи з 2016 року по даний час хворіє. Звернувшись до нотаріуса з приводу прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , йому було відмовлено в оформленні спадкових прав з тих підстав, що ним пропущено встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Просив суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном на шість місяців. Ухвалою Городоцького районного суду Львівської області від 23.12.2019 відкрито провадження у справі. Згідно ухвали суду від 24.02.2020 про залучення третіх осіб, за клопотанням представника позивача до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору залучено [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Позивач до суду не з`явився, його представник [PERSON] подав письмову заяву про розгляд справи у його та [PERSON] відсутності. Позовні вимоги підтримує повністю та просить задовольнити (а.с.84). Представник відповідача - Великолюбінської селищної ради Городоцького району Львівської області в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи без участі відповідача. Позовні вимоги визнає та про задоволення позову не заперечує (а.с. 85-86). Треті особи - [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, 25.01.2020 подали письмові заяви про розгляд справи у їх відсутності, на спадкове майно не претендують. Проти задоволення позовних вимог позивача не заперечують (а.с. 61-64, 77-80). Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, проаналізувавши підстави позовної заяви, дослідивши зібрані у справі докази, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що спадкодавець [PERSON] (бабуся позивача) померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 15.01.2003, за актовим записом № 8 (а.с.12). Спадкове майно складається з житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , та земельної ділянки розміром 1,6289 га, розташованої на території Великолюбінської селищної ради, яка належала [PERSON] на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серія І-ЛВ № 012243, виданого на підставі розпорядження голови Городоцької райдержадміністрації від 22.02.2002 за № 92, зареєстрованої в книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 245 від 25.02.2002 (а.с. 31). [PERSON] (мати позивача) фактично вступила в управління та володіння спадковим майном після смерті своєї матері [PERSON] , оскільки постійно проживала із спадкодавцем та була зареєстрована в її будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , однак за життя спадкових прав не оформила. [INFO] спадкоємець [PERSON] померла (а.с.13). Згідно копій довідок Великолюбінської селищної ради Городоцького району Львівської області №№ 3559, 3560 від 02.12.2019 [PERSON] до дня смерті [INFO] була зареєстрована та постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . Разом з нею на день смерті за вищевказаною адресою була зареєстрована та проживала її дочка [PERSON] . Інших осіб, які б проживали та були зареєстровані за даною адресою немає (а.с.29-30) З свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 31.01.1965, вбачається, що батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 11). Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частина 1 ст. 1269 ЦК України встановлює, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. [PERSON] не звернувся своєчасно у строк, встановлений ст.1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки протягом трьох років постійно хворіє, діагноз дегенеративно - дистрофічні зміни шийного відділу хребта, ускладнений тотальний остеохондроз у зв`язку з чим йому присвоєно ІІ групу інвалідності, отримує пенсію по інвалідності (а.с.14-27). Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Як вказано у постанові ВС/КЦС (справа № 565/1145/17 від 26.06.19) поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, тривала хвороба є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Згідно інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 58989516 від 14.01.2020, №59598246 від 26.02.2020 спадкових справ після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , що померла [INFO] не заведено (а.с. 56-57,74-75). Листом державного нотаріуса Городоцької державної нотаріальної контори Львівської області від 16.10.2019 № 1546/01-16 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.28). З огляду на вищенаведене, суд визнає поважною причину пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , оскільки він хворіє. За наведеного, суд приходить до висновку про необхідність визначення [PERSON] додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, у три місяці, з огляду на те, що наданий термін суд вважає достатнім для оформлення позивачем своїх спадкових прав. Відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вирішуючи питання судового збору залишає такий за позивачем.

Outcome: partial