Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-27 00:00:00

Позивач звернувся з позовом до суду, мотивуючи тим, що 27 грудня 2010 року померла його донька [PERSON], після її смерті залишилося спадкове майно, однак позивач не звернувся в шестимісячний строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, тому що мав похилий вік та домовлявся з відповідачкою про те, що вона буде його матеріально підтримувати та по можливості здійснювати догляд, однак відповідач свої обіцянки не виконувала, тому позивач звернувся до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, і рішенням Петрівського райсуду Кіровоградської області від 14.03.2016 року позов задоволено, однак, звернувшись до нотаріуса з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину, позивач отримав відмову, в звязку з тим, що відповідачі отримали свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON], тому позивач змушений звернутися до суду з позовом про перерозподіл спадщини та внесення змін до свідоцтв про право на спадщину, виданих відповідачам та просив суд внести зміни у свідоцтво про право на спадщину за законом від 01 вересня 2015 року, зареєстрованого в реєстрі № 593 Петрівської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області і виданого на імя [PERSON] в частині права на частку в спадковому майні з 1/2 частки на 1/3 та внести зміни у свідоцтво про право на спадщину за законом від 01 вересня 2015 року, зареєстрованого в реєстрі № 591 Петрівської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області і виданого на імя [PERSON] в частині права на частку в спадковому майні з 1/2 частки на 1/3 частку. Позивач та його представник в судове засідання не зявились, від представника позивача надійшла заява в якій він позов підтримав та просив суд розглядати справу за його відсутності та відсутності позивача. Відповідачі в судове засідання не зявились, від відповідача [PERSON] надійшла заява в якій він з позов визнав та просив суд розглядати справу за його відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявились, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, причину своєї не явки суду не повідомила. Третя особа - в. о. завідуючої Петрівської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області, подала заяву в якій просила суд розглядати справу за її відсутності. Суд заслухавши сторони, допитавши свідків, дослідивши документи справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що 27 грудня 2010 року померла донька позивача [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ОЛ №124180 виданого Новостародубською сільською радою Петрівського району Кіровоградської області 28.02.2013 року, копія якого знаходиться в копії спадкової справи. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, що складається з земельної ділянки площею 5,6959 га розташованої на території Новостародубської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області, яка належала [PERSON] на підставі державного акту на право приватної власності на землю, серії ІІ - КР №033425 виданого 28.08.2002 року Петрівською районною державною адміністрацією Петрівського району Кіровоградської області, копія якого знаходиться в копії спадкової справи. Після смерті своєї доньки - [PERSON], позивач не звернувся в шестимісячний строк до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, тому що мав похилий вік та домовлявся з відповідачкою про те, що вона буде його матеріально підтримувати та по можливості здійснювати догляд, однак відповідач свої обіцянки не виконувала. В звязку з цим позивач звернувся до суду з заявою про визначення додаткового терміну для прийняття спадщини і рішенням Петрівського районного суду Кіровоградської області від 14.03.2016 року, [PERSON] надано додатковий строк для прийняття спадщини, що залишилася після смерті його доньки - [PERSON], яка померла 27 грудня 2010 року (а .с.8). Після чого 08.06.2016 року позивач звернулась до нотаріальної контори з заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину, що підтверджується копією заяви про прийняття спадщини, копія якої знаходиться в копії спадкової справи. Але державний нотаріус Олександрійської районної державної нотаріальної контори Кіровоградської області, відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину. Як вбачається з копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 15.06.2016 року, свою відмову нотаріус мотивувала тим, що спадщина після смерті [PERSON], яка померла 27 грудня 2010 року, вже оформлена 01.09.2015 року спадкоємцями за законом: її донькою та її чоловіком, які вчасно прийняли спадщину на земельну ділянку площею 5,6959 га, розташовану на території Новостародубської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області та здійснено державну реєстрацію вказаної земельної ділянки на нових власників. Тобто спадкового майна у вигляді земельної ділянки площею 5,6959 га на території Новостародубської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області, на яке подав заяву про прийняття спадщини [PERSON] та має намір її оформити, не існує (а. с.7). Також, як вбачається з копій свідоцтв про прийняття спадщини за законом від 01.09.2016 року відповідачі по справі [PERSON] чоловік спадкодавця та [PERSON] - донька спадкодавця, отримали спадщину після смерті [PERSON], яка померла 27 грудня 2010 року, а саме на земельну ділянку площею 5,6959 га, розташовану на території Новостародубської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області (а. с.10, 11). Згідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або законом. Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). У відповідності зі ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1280 ЦК України, якщо після спливу строку для прийняття спадщини і після розподілу її між спадкоємцями спадщину прийняли інші спадкоємці (частини друга і третя статті 1272 цього Кодексу), вона підлягає перерозподілу між ними. Такі спадкоємці мають право вимагати передання їм у натурі частини майна, яке збереглося, або сплати грошової компенсації. Якщо майно, на яке претендує спадкоємець, що пропустив строк для прийняття спадщини, перейшло як відумерле до територіальної громади і збереглося, спадкоємець має право вимагати його передання в натурі. У разі його продажу спадкоємець має право на грошову компенсацію. У відповідності до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», роз'яснено, що спадкоємець, який прийняв спадщину в наданий судом додатковий строк, має право звернутися до суду з вимогами про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину, якщо спадкоємці, які прийняли спадщину, не дають згоду на внесення нотаріусом за місцем відкриття спадщини цих змін. На підставі рішення суду нотаріус видає спадкоємцям нові свідоцтва про право на спадщину. У разі коли після спливу строку для прийняття спадщини та розподілу її між спадкоємцями спадщину прийняли інші спадкоємці (стаття 1272 ЦК) , такі спадкоємці мають право вимагати передання їм частки в натурі шляхом перерозподілу майна, яке збереглося, або сплати грошової компенсації. При переході за цих обставин спадкового майна як відумерлої спадщини до територіальної громади такий спадкоємець має право вимагати його передання в натурі, а у разі його продажу має право на грошову компенсацію на підставі статті 1280 ЦК. Обираючи певний спосіб перерозподілу спадщини, слід виходити з того, що передання «новому» спадкоємцю майна в натурі можливе лише тоді , коли це майно збереглося у спадкоємців, які його отримали про первісному розподілі спадщини, не спожите та не відчужене ними. Згідно зі \~ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених\~ст. 61 ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не можуть грунтуватися на припущеннях. Відповідно до\~ст. 58 ЦПК України, належними\~\~є докази,\~\~які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Згідно ч.1\~ст. 61 ЦПК України, обставини, визнані сторонами та іншими особами, якіберуть участь у справі, не підлягають доказуванню. На підставі викладеного суд вважає, що позивачем не доведено обставини на які він посилається в своїх позовних вимогах, а саме позивач не довів того, що спадкове майно, яке прийняли відповідачі у встановленому законом порядку збереглося у них, не спожите та не відчужене ними. Вказані правовідносини регулюються ст. ст. 1217, 1220, 1261, 1272,1280 ЦК України та ст. ст. 58, 60, 61 ЦПК України та Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Outcome: dismissed