Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-24 00:00:00

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що в його власності знаходиться 1/2 частина квартири за адресою: [ADDRESS], інша 1/2 частина\~квартири належить\~його синові\~[PERSON]\~Відповідач за\~вище вказаною\~адресою зареєстрована,\~але фактично\~не проживає\~з червня\~2012\~року.\~Рішенням Тернівського\~міського суду\~Дніпропетровської області\~від 05\~березня 2015\~року шлюбні\~відносини з\~відповідачем були\~розірвані.З червня\~2012\~року відповідач\~вивезла свої\~речі та\~більше не\~мешкала за\~вище вказаною\~адресою.\~Де саме\~зараз проживає\~відповідач йому\~не відомо.\~Останнє відоме\~місце проживання\~відповідача:\~[ADDRESS].\~Реєстрація відповідача\~ускладнює йому,\~як власнику\~квартири оформити\~субсидію.Відповідач не проживає за вказаною адресою і отримати підтвердження її згоди на доступ та обробку персональних даних унеможливлюється. А тому йому, як власнику житла, потрібно збирати додаткові документи для оформлення субсидії, що створює деякі незручності. У звязку із чим, просить суд позбавити право користування житловим приміщенням [PERSON], [INFO], а саме: квартирою № 89 в будинку № 17 по вул. Харківська в м. Тернівка Дніпропетровської області. Позивач в судове засідання не зявився, надав заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення. Відповідач в судові засідання не зявилась про день та час розгляду справи була повідомлена належним чином, про що свідчать поштові конверти, які були повернуто на адресу суду із довідкою «за закінченням терміну зберігання» (а.с. 32-33, 54-55). Третя особа в судове засідання не зявився, надав заяву, в якій просить розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Представник відповідача та третьої особи в судове засідання не зявилась, надала заяву, в якій просить проводити розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує та просить позов задовольнити. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин. Згідно до\~ч.\~1\~ст.\~280\~ЦПК України,\~суд може\~ухвалити заочне\~рішення на\~підставі наявних\~у справі\~доказів за\~одночасного існування\~таких умов: відповідач\~належним чином\~повідомлений про\~дату,\~час і\~місце судового\~засідання; відповідач\~не зявився\~в судове\~засідання без\~поважних причин\~або без\~повідомлення причин; відповідач\~не подав\~відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Тому, суд дійшов висновку, що відповідач повідомлений належним чином про час і місце судового засідання, та зі згоди позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи відповідно до ст. 280 ЦПК України. У звязку із неявкою в судове засідання всіх учасників судового процесу, які належним чином повідомлені про день та час розгляду справи та подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, згідно вимог ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Як вбачається із матеріалів справи, квартира [ADDRESS] на праві приватної спільної часткової власності належить [PERSON] та [PERSON], що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 26 квітня 2018 року, індексний номер витягу: 122116713 (а.с.9) та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 10 липня 2018 року, індексний номер витягу: 130299313 (а.с. 10). Відповідно до рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 05 березня 2015 року, шлюб між позивачем та відповідачем, зареєстрований відділом РАГС виконкому Тернівської міської ради народних депутатів Дніпропетровської області 01 жовтня 1994 року, було розірвано (а.с. 11). [PERSON] зареєстрований за адресою: [INFO], що підтверджується довідкою про склад сімї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку, осіб від 14 грудня 2018 року. В даній квартирі також зареєстровані: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] (а.с. 7). Згідно акту від 12 грудня 2018 року за вих. № 1401, складеного начальником ЖРЄД 10 та мешканцями будинку квартири № 88, 90, за адресою: [ADDRESS], відповідач [PERSON], [INFO], зареєстрована, але не мешкає з червня 2012 року по теперішній час (а.с. 8). У відповідності до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Частиною першою статті 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Як вбачається з ч. 1 ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК УРСР громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб, мають право розпоряджатися цією\~власністю на свій розсуд. Згідно положень статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Крім того, за нормами міжнародного права, зокрема ст. 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав і основних свобод людини: «Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як у громадських інтересах і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права». За положеннями норм статей 16, 386, 391 ЦК України власник вправі звернутися до суду з вимогою про захист порушеного права будь-яким способом, що є адекватним змісту порушеного права, який ураховує характер порушення та дає можливість захистити порушене право. Таким чином, судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності належить квартира [ADDRESS], а відповідач [PERSON] до теперішнього часу залишається в ній зареєстрована, в зазначеній квартирі не проживає з червня 2012 року, але у добровільному порядку знятися з реєстрації місця проживання не бажає, чим заважає власникам вільно розпоряджатися своїм майном, а тому позов підлягає задоволенню у повному обсязі. На підставі ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. В звязку з чим, суд дійшов висновку про визнання [PERSON] такою, що втратила право користування житловим приміщенням квартири [ADDRESS], що є підставою для зняття її з місця реєстрації. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову, судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються на відповідача, а тому суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved