Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-21 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості у сумі 41815,26 грн., яка виникла внаслідок порушення відповідачем [PERSON] роздрібного ринку електричної енергії шляхом використання «Штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії, про що було складено акт № 232417 від 19.01.2018. Позивач зазначає, що вказаним порушенням Скадовському РЕЗ і ЕМ було завдано шкоду, розмір якої згідно розрахунку, проведеного відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» становить 45815,26 грн.;\~ споживачем\~ частково було погашено суму боргу у розмірі 4500 грн.\~\~ Просить\~\~ стягнути\~\~ з\~\~\~\~ відповідача\~\~ заборгованість\~\~\~ у\~\~\~ розмірі 41815,26 грн. та сплачений судовий збір у розмірі 1762 грн. В судовому засіданні представник позивача за довіреністю [PERSON] підтримала позовні вимоги, зменшивши при цьому розмір заборгованості, що підлягає стягненню, пояснила, що відповідачем було сплачено 10 500 грн. заборгованості, а також сплачено 1762 грн. судового збору. Просила стягнути з відповідача заборгованість у сумі 31 315,26 грн. Відповідач в судове засідання не зявився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов визнав, одночасно просив вирішити питання про розстрочку виконання рішення суду у звязку зі скрутним матеріальним становищем. Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов обґрунтований та підлягає\~ задоволенню з наступних підстав. Даний спір відноситься до цивільно-правових відносин і регулюється цивільним законодавством, Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими Постановою КМУ № 1357 від 22.06.1999 року. Відповідно до п. 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку. Відповідно до п.53 ПКЕЕН у разі виявлення представниками енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представниками енергопостачальника та споживачем. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. Відповідач є споживачем електроенергії, що надається Скадовським РЕЗ і ЕМ АТ «Херсонобленерго», оскільки фактично проживає за вказаною адресою та користується електричною енергією, що не заперечувалося сторонами в судовому засіданні. 19.01.2018 працівниками Скадовського РЕЗ і ЕМ було складено акт №232417 про порушення ПКЕНН, відповідач [PERSON] був присутній під час складання акту та підписав його. На підставі ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Згідно «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» 08.02.2018 на засіданні комісії Скадовського РЕЗ і ЕМ проведено розрахунок по акту про порушення ПКЕЕН, згідно якого сума збитків, завданих відповідачем складає 45815,26 грн. У відповідності до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно розяснень Пленуму ВСУ «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», викладених у постанові №6 від 27.03.1992, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. В судовому засіданні встановлено, що між неправомірними діями відповідача та заподіяною шкодою позивачеві на суму 45815,26 грн. існує причинний звязок, вина відповідача в заподіянні шкоди позивачеві встановлена в судовому засіданні на підставі пояснень сторін та наявних матеріалів справи. За вказаних обставин, заявлена позивачем вимога підлягає задоволенню. Разом з тим, стягненню з відповідача підлягає 31 315,26 грн. у звязку з частковим добровільним погашенням ним розміру завданої шкоди. Щодо клопотання відповідача про розстрочку виконання рішення суду, суд зазначає наступне. Згідно з ч.1 ст.435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Відповідно до ч. 5 ст. 435 ЦПК України розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. Враховуючи матеріальний стан відповідача, який є пенсіонером, розмір пенсії становить 1512,17 грн., відсутність заперечень представника позивача, суд вважає можливим розстрочити виконання рішення шляхом сплати заборгованості рівними частинами протягом дванадцяти місяців з дня ухвалення рішення.

Outcome: approved