Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-13 00:00:00

Позивач звернувся до суду із даним позовом, посилаючись на те, що 13 липня 2017 року між позивачем та відповідачем було укладено договір на виконання робіт; відповідно до п. 1.1 даного Договору відповідач зобов'язався виконати наступні роботи: демонтаж стежки, заливку стежки, укладку труб на теплу підлогу та обв'язку колектора. Вищезазначені роботи мали бути виконані в термін з 17.07.2017 року по 31.07.2017 ( п. 2.1 договору). У момент підписання договору позивачем належним чином було сплачено суму передплати у розмірі 22 440,0 гривень, що підтверджується п. 3.2 договору. Згідно п. 1.6 Договору прийняття роботи здійснюється за актом виконаних робіт. В свою чергу, відповідач порушуючи взяті на себе зобов'язання за договором, роботи не виконав. Позивач неодноразово звертався до відповідача з проханням виконати роботи або повернути сплачені кошти, однак останнім було проігноровано дані звернення. Відповідно п. 4.1 та п. 4.1.1 Договору, у випадку порушення зобов'язання, що виникає з цього Договору, сторона несе відповідальність, визначену цим договором та чинним законодавством України. Порушенням Договору є його невиконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом цього договору. Відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі, коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу ( надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. Згідно п. 3.1 Договору загальна вартість робіт становить 29 440,00 гривень. Пеня у розмірі трьох відсотків від заборгованості 29 440,0 гривень за кожен день прострочення складає 31 795,20 гривен згідно наступного розрахунку: сума робіт 29 440,00 гривень; період прострочення з 01.08.2017 по 05.09.2017 року; розмір пені: 3% за кожен день прострочення, кількість днів прострочення: 36 днів: 29 440,0 грн. *3%*36/100= 31 795,20 гривень. Окрім цього, відповідно до положень ст. 23, 1167 ЦК України позивач має право на відшкодування моральної школи, завданої внаслідок порушення його прав. При цьому моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Згідно ч. 2 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Внаслідок порушення прав позивача протиправною поведінкою відповідача першому було завдано моральної шкоди. Невиконання відповідачем умов договору (невиконання робіт). Ігнорування в подальшому прав позивача (неповернення передоплати, незважаючи на численні вимоги), викликало у позивача тривалі душевні і нервові страждання і переживання, адже він вимушений витрачати свій час на спілкування із відповідачем, який не реагує на його прохання, а також відстоювати свої права у судовому порядку та звертатися до управління у справах захисту прав споживачів. Позивач оцінює завдані йому моральні страждання у розмірі 5 000,0 гривень і вважає, що така сума цілком виправдана, повністю відповідає перенесеним ним душевним стражданням і переживанням. Таким чином, відповідач зобов'язаний сплатити на користь позивача 59 235,20 гривень, в тому числі суму неповерненої передоплати у розмірі 22 440,0 гривень, пеню у розмірі трьох відсотків від вартості передоплати за кожен день прострочення у розмірі 31 795,20 гривень, а також моральну шкоду у розмірі 5 000,0 гривень. Також, згідно п. п. 5,1, 5.2 Договору та . 2 ст. 651 ЦК України, договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення цього договору однією із сторін у разі істотного порушення цього договору однією із сторін. Істотним є таке порушення, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні цього договору. Таким чином, невиконання з вини відповідача умов Договору відповідно до ч. 2 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» є підставою для розірвання цього договору. В зв'язку із викладеними обставинами позивач просив розірвати Договір на виконання робіт від 13.07.2017 року, укладений між фізичною особою-підприємцем [PERSON] та [PERSON]; стягнути з фізичної особи-підприємця [PERSON] ([ADDRESS]) на користь [PERSON] 59 235,20 гривень, в тому числі: матеріальні збитки (сума неповерненої передплати) у розмірі 22 440,0 гривень; пеню у розмірі трьох відсотків від вартості передоплати за кожен день прострочення у розмірі 31 795,20 гривень; суму моральної шкоди у розмірі 5 000,0 гривень. Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 17 жовтня 2017 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON] позов підтримали, підтвердили обставини, викладені у позовній заяві, також пояснили, що акт виконаних робіт не був підписаний, документів, які б підтверджували яку суму витратив відповідач на будматеріали немає, ніяких чеків відповідачем не надавалось, тому позивач просить стягнути повну суму передоплати, просили позов задовольнити. Відповідач в судове засіданні не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, у зв'язку із чим суд, заслухавши думку позивача та його представника, які вважали за можливе розглядати справу у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів та за згодою позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. ст. 280-284 ЦПК України. Заслухавши пояснення позивача [PERSON] та його представника [PERSON], свідків [PERSON], [PERSON], вивчивши письмові докази по справі, суд вважає заявлений позов таким, що підлягає до задоволення, виходячи із наступного. У відповідності до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У відповідності до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 12 ЦПК України Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов'язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В судовому засіданні встановлено, що 13 липня 2017 року між позивачем та відповідачем було укладено договір на виконання робіт; відповідно до п. 1.1 даного Договору відповідач зобов'язався виконати наступні роботи: демонтаж стежки, заливку стежки, укладку труб на теплу підлогу та обв'язку колектора. Вищезазначені роботи мали бути виконані в термін з 17.07.2017 року по 31.07.2017 ( п. 2.1 договору). У момент підписання договору позивачем належним чином було сплачено суму передплати у розмірі 22 440,0 гривень, що підтверджується п. 3.2 договору. Згідно п. 1.6 Договору прийняття роботи здійснюється за актом виконаних робіт. В свою чергу, відповідач порушуючи взяті на себе зобов'язання за договором, роботи не виконав. Позивач неодноразово звертався до відповідача з проханням виконати роботи або повернути сплачені кошти, однак останнім було проігноровано дані звернення. Відповідно п. 4.1 та п. 4.1.1 Договору, у випадку порушення зобов'язання, що виникає з цього Договору, сторона несе відповідальність, визначену цим договором та чинним законодавством України. Порушенням Договору є його невиконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом цього договору. Відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі, коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу ( надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. Згідно п. 3.1 Договору загальна вартість робіт становить 29 440,00 гривень. Пеня у розмірі трьох відсотків від заборгованості 29 440,0 гривень за кожен день прострочення складає 31 795,20 гривен згідно наступного розрахунку: сума робіт 29 440,00 гривень; період прострочення з 01.08.2017 по 05.09.2017 року; розмір пені: 3% за кожен день прострочення, кількість днів прострочення: 36 днів: 29 440,0 грн. *3%*36/100= 31 795,20 гривень. Наведені обставини підтверджуються поясненнями позивача [PERSON] та його представника [PERSON], свідків [PERSON], [PERSON], матеріалами справи. Так, допитаний в судовому засіданні як свідок позивач [PERSON] пояснив, що літом 2017 року ним був розпочатий ремонт у його будинку за адресою [ADDRESS]. В мережі Інтернет він знайшов людину, яка проводить ремонтні роботи. 13.07.2017 року між ним та [PERSON] був укладений договір на виконання робіт відповідно до даного Договору відповідач зобов'язався виконати роботи демонтаж стежки, заливку стежки, укладку труб на теплу підлогу та обв'язку колектора. Працівниками [PERSON] неодноразово був зірваний ремонт, про що [PERSON] був повідомлений. Після підписання договору з [PERSON] ним була передана передоплата в сумі 22 440,0 гривень за будматеріали. Передача коштів здійснювалась в присутності його дружини, гроші передані були безпосередньо [PERSON] До того як роботи мали бути завершені працівники більше не приїхали, він виплатив їм кошти за їх роботу і більше вони не поверталися, хоча робота не була закінчена до кінця. Намагання зв'язатися з [PERSON] не вдалися, він ігнорував дзвінки. Перед судовим засіданням 29.01.2018 року [PERSON] йому зателефонував і повідомив, що він не розуміє в чому справа, всі роботи виконані. Після цього він з ним два рази зв'язувався, він обіцяв перевести гроші на картку, але цього не зробив і більше він з ним зв'язатися не може. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що є дружиною позивача, між її чоловіком та виконавцем робіт [PERSON] був укладений договір про виконання ремонтних робіт. В її присутності була внесена передоплата за будівельні матеріали. Роботи не були виконані у повному обсязі і у зазначений термін. Передоплата була передана в сумі 22 440,0 гривень, чоловік передавав ці гроші особисто [PERSON]. Пояснила, що був виконаний демонтаж стяжки попередньої підлоги у трьох кімнатах в будинку по [ADDRESS] зроблена чорнова стяжка та покладені труби для теплої підлоги. З працівниками, які виконували ці роботи, вони розраховувались безпосередньо, яку суму не пам'ятає; матеріали не були поставлені в повному обсязі. Відповідно до ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. Відповідно до ч. 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» у разі, коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу ( надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У відповідності до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У відповідності до ст. 530 ЦК України якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків та моральної шкоди. У відповідності до ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов'язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Якщо внаслідок прострочення боржника виконання зобов'язання втратило інтерес для кредитора, він може відмовитися від прийняття виконання і вимагати відшкодування збитків. У відповідності до ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. У відповідності до ч. 2 ст. 849 ЦК України якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. У відповідності до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного однією із сторін у зобов'язанні. У відповідності до ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Враховуючи вищевикладене суд, розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог, вважає, що оскільки відповідачем не виконані умови договору, слід розірвати договір на виконання робіт від 13 липня 2017 року, укладений між фізичною особою-підприємцем [PERSON] та [PERSON] та стягнути з фізичної особи-підприємця [PERSON] на користь [PERSON] матеріальні збитки (сума неповерненої передоплати) у розмірі 22 440,0 гривень, пеню у розмірі трьох відсотків від вартості передоплати за кожен день прострочення у розмірі 31 795,20 гривень. Оскільки внаслідок порушення прав позивача відповідачем було завдано йому моральної шкоди, суд, виходячи із положень ст. 1167 ЦК України вважає, що слід стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду у розмірі 5000,0 гривень. Також з відповідача слід стягнути на користь держави судові витрати у розмірі 640,0 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved