Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-23 00:00:00

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, вказуючи на те, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить спадкове майно, яке остання фактично успадкувала після смерті свого чоловіка [PERSON] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що не звернувся своєчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, так як після смерті матері [PERSON] перебував на амбулаторному лікуванні, тому не зміг у встановлений законом строк прийняти спадщину. Позивач в судове засідання не з`явився, надав суду заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності, зазначивши, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся судом своєчасно та належним чином, надіслав на адресу суду заяву, в якій просить розглядати цивільну справу за його відсутності на підставі наявних доказів у справі. У відповідності до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно\~ст.\~1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Судом встановлено, що 09.01.1960 Калінінським відділом ДРАЦС Горлівського МУЮ у Донецькій області зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] , останній після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище [PERSON] , що підтверджується копією Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя від 19.10.2019 № 00024284723 (а.с.19). Як вбачається з копії Свідоцтва про народження від 18.08.1960 серії [NUMBER] , позивач [PERSON] народився [INFO] у м. Горлівка Донецької області, його батьками є: батько [PERSON] , мати [PERSON] (а.с.14). 20.11.2009 [PERSON] , приватним нотаріусом Радомишльського районного нотаріального округу Житомирської області було посвідчено заповіт та зареєстровано в реєстрі за № 1549, згідно якого [PERSON] належні на праві особистої приватної власності: цілий житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями і спорудами / за договором про надання у безстрокове користування земельної ділянки під будівництво індивідуального житлового будинку, посвідченим 08.08.1972 Радомишльською держнотконторою в реєстрі за № 1575 та земельною ділянкою під ними і коло них площею 0,0628 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд / за державним актом на право власності на земельну ділянку серії ЯИ № 161120, виданим 26.10.2006 Радомишльською міської радою/, які знаходяться під [ADDRESS] , а також все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що належатиме на час смерті, або все те, що буде належати і на що за законом (або заповітом) матиме право або матиме право і після смерті заповів дітям [PERSON] і [PERSON] в рівних частках кожному (а.с.17). [INFO] у віці 72 років у м. Радомишль Житомирської області помер батько позивача [PERSON] , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть від 02.11.2011 серії [NUMBER] (а.с.15). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщину до складу якої входить: - земельна ділянка площею 0,0628 га, цільове призначення для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яка розташована за адресою: [ADDRESS] ; - житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, який розташований за адресою: [ADDRESS] (а.с.21-26, 26, 27-29, 30). Відповідно до копії повідомлення від 17.10.2019 № 01-48/3172 Радомишльської міської ради Житомирської області, [PERSON] , 1938 року народження, на день смерті був зареєстрований в будинку [ADDRESS] . Помер [INFO] , актовий запис № 189 від 02.11.2011. На день смерті [PERSON] в будинку [ADDRESS] була зареєстрована [PERSON] , 1936 року народження, з 12.04.1980 по 02.07.2012. Більше ніхто крім перерахованих осіб, не був зареєстрований на день смерті спадкодавця та протягом 6 місяців з дня смерті спадкодавця в будинку, де спадкодавець був зареєстрований (а.с.20). [INFO] померла мати позивача [PERSON] у віці 76 у м. Радомишль Житомирської області (а.с.16). Згідно інформації, наданої Радомишльською державною нотаріальною конторою Житомирської області, від 19.12.2019 № 1030/01-116, ніхто із спадкоємців із заявою про прийняття спадщини, заявами про відмову від прийняття спадщини або заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не звертався. Спадкова справа щодо майна [PERSON] не заводилась (а.с.42). Як вбачається з повідомлення Радомишльської міської ради Житомирської області від 20.12.2019, в Радомишльській міській раді відсутні дані про спадкоємців [PERSON] , а також спадкоємців, які проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та малолітні чи неповнолітні, недієздатні або цивільна дієздатність яких обмежена спадкоємців (а.с.43). Позивач не звернувся своєчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що хворів, на підтвердження чого надав копію виписки з протоколу засідання ЛКК № 392 від 23.10.2019 КНП «Радомишльська лікарня» Радомишльської міської ради Житомирської області (а.с.32). Як вбачається з ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Згідно ч. 3\~ст.\~1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини є причини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні спорів про надання додаткового строку для прийняття спадщини, суди повинні врахувати крім положень ч. 3 ст. 1272 ЦК України, правовий висновок, викладений у Постанові Верховного Суду України від 26.09.2012, згідно якого, позовні вимоги можуть бути задоволені, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Суд, проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.\~81\~ЦПК\~України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved