Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-06 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом. Позов мотивує тим, що з квітня 2005 року і по даний час працює на посаді лісника ДП «Новоушицьке лісове господарство». 10 серпня 2021 року за безвідповідальне ставлення до своїх посадових обов`язків, порушення пункту 3 Посадової інструкції йому оголошено догану та попереджено, що за умови неналежного виконання посадових обов`язків буде звільнений із роботи. Підставою для накладення стягнення слугувало виявлена самовільна рубка дуба звичайного в обх №3 кв.15 вид 6 Струзького лісництва, охорону якого покладено на позивача. Вважає, що прийнятий наказ щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності суперечить нормам чинного законодавства. Він трудову діяльність здійснює відповідно до посадової інструкції лісника та відповідно до трудового розпорядку. Зазначає, що не менше двох разів на тиждень здійснює обхід території обходу закріпленого за ним. 01 серпня 2021 року о 7 годині, при здійсненні обходу лісу, було виявлено незаконну рубку одного дерева дуба. Одразу про даний випадок повідомив старшого майстра [PERSON] у телефонному режимі, а наступного дня подав письмовий рапорт про дану подію на ім`я виконувача обов`язків директора ДП «Новоушицьке лісове господарство» [PERSON] . Таким чином, обов`язки визначені пунктом 3 розділу 2 посадової інструкції лісника ним виконано. Територія лісу, яка ввірена йому є значною, неогородженою, містять заїзди для транспорту, відсутні будь-які інші засоби контролю, що унеможливлює постійний контроль. Вважає, що у його діях відсутній склад дисциплінарного правопорушення, а тому для застосування щодо нього дисциплінарного стягнення підстав у відповідача не було. Письмового пояснення щодо допущеного порушення у нього не відбирали та не пропонували його надавати. Таким чином, при прийнятті оспорюваного наказу відповідач допустив порушення вимог статті 149 КЗпП, тому він підлягає скасуванню. Ухвалою суду від 21 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи по суті. 05 листопада 2021 року представник відповідача подав до суду відзив у якому зазначив, що для застосування дисциплінарної відповідальності відносно позивача були законні підстави. [PERSON] неналежно виконав свої посадові обов`язки, не забезпечив надійну охорону лісу, не вжив заходів щодо недопущення вчинення незаконних рубок, що призвело до заподіяння значної шкоди лісовому господарству. В зв`язку з цим був притягнений до дисциплінарної відповідальності. Позивач та його представник - адвокат Соловей О.В. у судовому засіданні позов підтримали за обставин викладених у ньому. Представники відповідача у судовому засіданні позов не визнали за обставин викладених у відзиві на позовну заяву. В подальшому в судове засідання не з`явились будучи повідомленими про таке. Суд, заслухавши учасників судового засідання, безпосередньо дослідивши та оцінивши докази у справі, встановив наступні фактичні обставини. 29 червня 2010 року обхід №3 Струзького лісництва закріплено за майстром лісу [PERSON] (а.с.26). З 01 липня 2020 року [PERSON] майстра лісу обходу №3 Струзького лісництва переведено на посаду лісника цього ж лісництва (а.с.27). Згідно із п.3 Розділу «Обов`язки» посадової інструкції лісника, лісник зобов`язаний забезпечити надійну охорону лісу в межах закріпленого за ними обходу, не рідше двох разів на тиждень обійти його територію, вживати заходи із недопущення незаконних порубок та інших лісопорушень і негайно повідомляти про випадки виявлення лісопорушень старшого майстра (майстра лісу), лісничого (а.с.10). Лісник [PERSON] 02 серпня 2021 року повідомив т.в.о. директора, що під час здійснення обходу №3 о 07 год. 01 серпня 2021 року в 15 кварталі виявлено незаконну рубку одного дерева «дуба». Окрім того, о 07 год. 30 хв. 01 серпня 2021 року про порубку повідомив старшого майстра [PERSON] (а.с.6). Старший майстер лісу [PERSON] підтвердив, що його повідомляв [PERSON] про незаконну порубку лісу (а.с.8). В.о. лісничого Мазурець М.О. підтвердив, що його повідомляв [PERSON] про незаконну порубку лісу (а.с.7). Актом від 02 серпня 2021 року встановлено незаконну рубку одного дерева породи «дуб звичайний» та пошкодження до ступеня припинення росту трьох дерев породи: «дуб звичайний» 1 шт., «граб звичайний» 2 шт. (а.с.23, 24). 02 серпня 2021 року в.о. лісничого Струзького лісництва Мазурець М.О. подав рапорт, у якому просив оголосити догану [PERSON] за безвідповідальне ставлення до службових обов`язків (а.с.25). Відповідно до наказу №126-к від 10 серпня 2021 року, у зв`язку з тим, що «В Струзькому лісництві в обх №5 кв. 15 вид 6 була виявлена самовільна рубка дуба звичайного. Охорону вказаного обходу покладено на лісника [PERSON] . Зважаючи на рапорт в.о. лісничого Мазурця М.О. » За безвідповідальне ставлення до своїх посадових обов`язків, порушення пункту 3 Посадової інструкції, оголошено догану ліснику обходу №3 Струзького лісництва [PERSON] та попереджено, що за умови неналежного виконання посадових обов`язків буде звільнений із роботи (а.с.5). Даючи законну та правову оцінку доказам по справі суд дійшов наступних висновків. Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу Украйни, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у частині другій зазначеної статті. Статтею 43 Конституції України встановлено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Статтею 3 КЗпП України встановлено, що законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами. При цьому, суд послався на те, що статтею 139 КЗпП України встановлено обов`язок працівників працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з частиною другою статті 140 КЗпП України, роботодавець щодо окремих несумлінних працівників вправі застосовувати в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Таким чином, трудовою дисципліною передбачено додержання працівниками норм, закріплених КЗпП України, Правил внутрішнього трудового розпорядку, статутів, положень, посадових інструкцій, за порушення якої до працівника можливо застосування положень ст.147 КЗпП України, згідно з якою за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з заходів стягнення: догана або звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. За змістом цієї норми догана - це дисциплінарне стягнення, яке може бути застосоване до працівника саме за порушення трудової дисципліни. Відповідно до ст.148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебуванням його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок, попередня робота працівника тощо. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Отже, підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення останнім трудової дисципліни. При цьому, закон вимагає, щоб факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень. Крім того, при притягненні працівника до даного виду відповідальності адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. Відповідно до статті 149 КЗпП України, якою передбачений порядок застосування дисциплінарних стягнень, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Ця вимога закону є обов`язковою при застосуванні дисциплінарних стягнень. Так, наказом №126-к від 10 серпня 2021 року за безвідповідальне ставлення до своїх посадових обов`язків, порушення пункту 3 Посадової інструкції, оголошено догану [PERSON] та попереджено, що за умови неналежного виконання посадових обов`язків буде звільнений із роботи (а.с.5). Судом встановлено, що при видачі наказу №126-к від 10 серпня 2021 року т.в.о. директора зважував на рапорт в.о. лісничого Мазурця М.О. Аналіз п. 3 Розділу «Обов`язки» посадової інструкції лісника, порушення якого ставиться в вину позивачу, дає підстави вважати, що його зміст має цілком самостійні обов`язки: 1) лісник зобов`язаний забезпечити надійну охорону лісу в межах закріпленого за ними обходу; 2) не рідше двох разів на тиждень обійти його територію; 3) вживати заходи із недопущення незаконних порубок та інших лісопорушень; 4) негайно повідомляти про випадки виявлення лісопорушень старшого майстра (майстра лісу), лісничого Судом встановлено та не заперечується представником відповідача те, що позивач виявивши незаконну рубку лісу повідомив про це негайно належного суб`єкта. Доказів того, що позивач порушував графік обходів ввіреної йому територію, також не надано. Вказані обов`язки є чіткими та містять у собі зрозумілий алгоритм дій. Що стосується обов`язку забезпечення надійної охорони лісу та вжиття заходів із недопущення незаконних порубок, суд вказує на те, що зазначені обов`язки не є чіткими та містять підстави для неоднозначного тлумачення. Посадова інструкція - це обов`язковий кадровий документ, що регулює організаційно-правовий статус працівника, визначає конкретні завдання, обов`язки, права, повноваження, відповідальність, знання та кваліфікацію, потрібні для забезпечення ефективної роботи працівником. Отже, без визначеної конкретики в обов`язках та можливості їх двоякого трактування, виникає ситуація при якій у роботодавця може з`явитися можливість для зловживань при оцінці якості виконаних працівником робіт. Також, суд звертає увагу на те, що згідно із наданими до суду документами за позивачем закріплено обхід № 3, однак, у спірному наказі стверджується, що за позивачем закріплено обхід №5. Суд не бере до уваги посилання представника відповідача, про обов`язок лісника облаштовувати місця можливих заїздів до лісу власноруч проритими канавами. Проаналізувавши надані суду докази та пояснення сторін, суд дійшов до висновку, що відповідачем не надано доказів проведення належного службового розслідування та доказів про те, які саме функціональні обов`язки позивач не виконав, чим порушив трудову дисципліну та наявності в діях позивача вини у вчиненні проступку. Судом встановлено, що відповідачем не надано доказів, що при притягненні позивача до дисциплінарної відповідальності від нього роботодавець зажадав письмові пояснення та не надано доказів, що позивач відмовився їх надавати, що є порушенням порядку притягнення його до дисциплінарної відповідальності. За таких обставин, враховуючи викладені вище положення законодавства та встановлені судом фактичні обставини справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, повно, всебічно та безпосередньо оцінивши наявні у справі докази, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд приходить до висновку про задоволення позову. Відповідно до ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат пов`язаних із розглядом справи відносяться зокрема витрати на професійну правничу допомогу. Згідно зі ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. При розподілі судових витрат суд відповідно до положень ст.141 ЦПК України враховує пропорційність задоволених вимог. На підтвердження витрат на правничу допомогу в сумі 3000 гривень суду надано договір про надання правової допомоги №128 та квитанція про оплату гонорару в сумі 3000 гривень. З огляду на те, що позов підлягає задоволенню з відповідача має бути стягнуті витрати у вигляді витрат на професійну правничу допомогу та сплачений судовий збір, загалом 3908 гривень.

Outcome: approved