Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-27 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач звернувся до суду з цим позовом, і суду пояснив, що на підставі договору від 11 жовтня 2011 року про електропостачання позивач зобов`язаний постачати відповідачу електроенергію, а відповідач зобов`язаний систематично і постійно cплачувати за спожиту електроенергію. 21 вересня 2018 року об 11 год. при перевірці побутового абонента відповідача, проживаючого в [ADDRESS] , було встановлено, що у відповідача в порушення вимог п.5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі поза засобом комерційного обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку до без облікової розетки від ізоляторів на фронтоні. По даному факту порушення 21 вересня 2018 року представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» було складено акт №131410, з яким відповідач ознайомився. Засідання комісії було призначено на 02 жовтня 2018 року 09 год., однак відповідачем було подано заяву про перенесення засідання комісії на 25 вересня 2018 року. Вказаний акт про порушення розглянуто 25 вересня 2018 року, в результаті чого зроблений перерахунок оплати за спожиту електроенергію і нарахована до сплати 25942, 62 грн. за період з 05 липня 2017 року по день виявлення порушення, тобто 21 вересня 2018 року. Рахунок по акту вручено особисто під підпис відповідачу. Тому просить стягнути з відповідача завдані збитки 25942,62 грн, 146,70 грн. заборгованість за спожиту електроенергію, всього 26089,32 грн. та судові витрати.\~\~\~\~\~\~\~ Відповідач та його представниця просять суд відмовити у задоволенні позовних вимог позивача, пояснивши, що [PERSON] не проживав по [ADDRESS] , спадщину не приймав, електричною енергією не користувався; будинок не придатний до проживання. Вивчивши та перевіривши матеріали справи, суд виходить з наступного. 21 вересня 2018 року о 11 год. при перевірці побутового абонента [PERSON] , в [ADDRESS] , було встановлено порушення вимог п.5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії - самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі поза засобом комерційного обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку до без облікової розетки від ізоляторів на фронтоні. 21 вересня 2018 року представниками АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» було складено акт №131410, який розглянуто 25 вересня 2018 року, згідно якого було зроблено розрахунок розміру відшкодування збитків у розмірі 25942,62 грн. Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У відповідності до ст.ст.12,13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, у межах заявлених позовних вимог на підставі доказів, поданих учасниками справи. Відповідно до ст. 626, 627 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Стаття 651 ЦК України встановлює, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Стаття 654 ЦК України також визначає, що зміна або розірвання договору вчиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту. Правовідносини сторін по даній справі випливають з договірних відносин щодо постачання позивачем електричної енергії до будинку відповідача - споживача цієї енергії. Як встановлено судом, та вбачається із матеріалів справи, 11 жовтня 2011 року було укладено договір про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області за адресою: [ADDRESS] з [PERSON] (а.с.17-21). Договір про користування електричною енергією укладено з порушення норм законодавства, оскільки [PERSON] надано позивачу для укладення договору такі документи як: копію паспорту, копію ідентифікаційного номеру, копію довідки Промінської сільської ради в якій вказано, що відповідач є спадкоємцем після померлого [PERSON] , проте не надано копію документів, якими визначено право власності чи користування на об`єкт, як це передбачено Кодексом системи розподілу, який затверджений Постановою Національної комісії, що здійснює державне врегулювання у сфері енергетики та комунальних послуг №310 від 14 березня 2018 року. Згідно зі\~статтею 611 ЦК України\~в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Пункт 3 Правил визначає, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між побутовим споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією, що є додатком №1 до цих Правил. У відповідності\~до ст.64\~ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї. Згідно ст.156\~ЖК України Члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. За згодою власника будинку (квартири) член його сім`ї вправі вселяти в займане ним жиле приміщення інших членів сім`ї. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей згоди власника не потрібно. Члени сім`ї власника будинку (квартири) зобов`язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім`ї власника зобов`язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і придомової території та проведенню ремонту. Спори між власником та членами його сім`ї про розмір участі в витратах вирішуються в судовому порядку. До членів сім`ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. У разі відсутності угоди між власником будинку (квартири) і колишнім членом його сім`ї про безоплатне користування жилим приміщенням до цих відносин застосовуються правила, встановлені статтею 162 цього Кодексу. Власник житлового будинку, розташованого по [ADDRESS] , [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть виданого 11 травня 2000 року виконкомом Червонопромінської сільської ради Криничанського району Дніпропетровської області (а.с.36). Згідно із ч.4 ст.25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. З викладеного слідує, що цивільна правоздатність [PERSON] , припинилася в зв`язку з його смертю, оскільки він був власником житлового будинку. Як убачається\~з довідки\~№597\~від \~16\~жовтня 2019\~року виданої\~Промінською сільською\~радою Криничанського\~району Дніпропетровської\~області (а.с.41)\~ [PERSON] ,\~1974\~року народження,\~що зареєстрований\~в [ADDRESS] ,\~в житловому\~будинку,\~розташованому по\~ [ADDRESS] , що до смерті належав його батькові [PERSON] , який помер [INFO] , після його смерті з [INFO] в даному будинку ніхто не був зареєстрований та не проживав. Ніхто з родичів померлого [PERSON] за оформленням спадщини на житловий будинок, розташований [ADDRESS] до Промінської сільської ради не звертався. Крім того, згідно довідки виданої Промінською сільською радою (а.с.58) [PERSON] , зареєстрований та проживає в [ADDRESS] , та дійсно є спадкоємцем померлого [PERSON] , що проживав за адресою: [ADDRESS] , проте підтверджуючих правовстановлюючих документів суду не надано. Згідно висновку експерта № 2897-20 від 12 листопада 2020 року підпис у договорі №0401013 від 11 жовтня 2011 року про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області виконано не [PERSON] , а іншою особою. Щодо витрат про надання професійної правничої допомоги адвоката та витрат на проведення судово-почеркознавчої експертизи представниця [PERSON] зазначає, що такі витрати складають 6276,10 грн. та 7450 грн. Просить їх стягнути. Згідно ч.ч.1, 2 ст.30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час. За змістом ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з оплатою професійної правничої допомоги адвоката несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. На підтвердження цих обставин суду надані: договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату витрат, а саме квитанцію, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку, тому витрати підлягають задоволенню. Ураховуючи вище викладене, те, що договір укладено не з власником житлового будинку, позивачем не доведено наявність у [PERSON] права укладення договору про користування електричною енергією; згідно діючого законодавства покладається на власника житла, членів його сім`ї, які проживають у житлі, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Outcome: approved