Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив суд визнати недійсним договір купівлі-продажу №\~2958 від 04.10.2017, посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Лук`яновою О. Б. (далі - Спірний договір), відповідно до умов якого [PERSON] продав відповідачу квартиру [ADDRESS] (далі Спірна квартира); витребувати Спірну квартиру з незаконного володіння відповідача і передати її у володіння позивачу; скасувати рішення приватного нотаріуса ХМНО Лук`янової О. Б. від 04.10.2017 про реєстрацію за відповідачем права власності на Спірну квартиру на підставі Спірного договору за номером запису про право власності 22662401. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що рішенням Московського районного суду м.\~Харкова від 27.02.2018 по справі №\~643/2512/17 визнано недійсним договір купівлі-продажу, посвідчений 11.02.2015 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Макушевою М.В. (реєстровий №101), за змістом якого [PERSON] , від імені якої діяла [PERSON] \~продала [PERSON] квартиру [ADDRESS] ; визнано недійсним договір купівлі-продажу, посвідчений 11.02.2015 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Мараєвою\~Я.В. (реєстровий №234), за змістом якого [PERSON] продав [PERSON] квартиру [ADDRESS] . Визнано спадщину, яка відкрилась [INFO] після смерті [PERSON] , [INFO] , яка складається з квартири [ADDRESS] відумерлою; визнано право власності на квартиру [ADDRESS] загальною площею 46,6 кв.м. та житловою площею 28,4 м.кв. за територіальною громадою в м. Харкові в особі Харківської міської ради. Витребувано квартиру [ADDRESS] загальною площею 46,6 кв.м. та житловою площею 28,4 кв.м від добросовісного набувача [PERSON] на користь територіальної громади в м. Харкові в особі Харківської міської ради. З огляду на викладене Спірна квартира належить позивачу на праві власності на підставі рішення Московського районного суду м. Харкова від 27.02.2018. При цьому, Спірним договором, дійсність якого не була предметом спору у справі 643/2512/17 право власності на Спірну квартиру зареєстроване за відповідачем. Оскільки рішенням суду від 27.02.2018 установлене право власності на Спірну квартиру за позивачем, внаслідок незаконного вибуття цієї квартири з власності позивача, то Спірний договір так само має бути визнаний недійсним, оскільки укладений особою, яка не мала права відчужувати Спірну квартиру, а саме \- третьою особою [PERSON] . Відповідач незаконно заволодів Спірною квартирою, оскільки остання належить позивачу на підставі рішення суду, а третя особа [PERSON] незаконно відчужив Спірну квартиру відповідачу на підставі Спірного договору, не маючи права на її відчуження, тому Спірна квартира вибула з володіння позивача не з його волі. Рішення про державну реєстрацію права власності на Спірну квартиру за відповідачем, прийняте третьою особою Приватним нотаріусом ХМНО Лук`яновою О. Б. 04.10.2017 підлягає скасуванню як таке, що зроблене з порушенням засади достовірності зареєстрованих прав на нерухоме майно, оскільки вчинений на підставі договору, який не укладений в порядку, встановленому законом. Позивач вказує, що наявність вказаного запису порушує права позивача як власника. З огляду на викладене позивач просив позов задовольнити. Справа неодноразово переносилась на підставі заяв відповідача, у яких останній з посиланням на введення карантину просив суд перенести розгляд справи. Ухвалою суду від 13.06.2019 задоволено заяву позивача про забезпечення позову та накладено арешт на Спірну квартиру. Ухвалою суду від 04.09.2020 задоволено заяву представника позивача про витребування доказів та витребувано у Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області інформацію про дату народження, час та місце реєстрації проживання відповідача та відмовлено представнику відповідача [PERSON] , який діяв на підставі договору про надання правової допомоги у прийнятті відзиву на позовну заяву. Представник позивача, який діє на підставі належним чином завіреної довіреності подав до суду заяву, у якій просив суд проводити судове засідання без його участі, позовні вимоги підтримав. Відповідач в судове засідання не з`явився, до початку його проведення подав до суду заяву, у якій просив відкласти розгляд справи у зв`язку з поганим почуттям. Тертя особа Приватний нотаріус ХМНО Лук`янова О.\~Б. в судове засідання не з`явилась, до початку його проведення подала до суду заяву, у якій просила проводити судове засідання без її участі, вирішити справу на розсуд суду. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та місце його проведення повідомлявся вчасно і належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Суд, розглянувши позовну заяву, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази установив такі обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідач просить суд відкласти розгляд справи у зв`язку з поганим почуттям, однак не надає доказів такої обставини. У зв`язку з тим, що відповідач не надав суду належних доказів на підтвердження обставини, у зв`язку з якою відповідач просить суд відкласти розгляд справи суд вважає причину неявки відповідача в судове засідання не поважною і відмовляє у задоволенні заяви відповідача про відкладення розгляду справи. Пунктом 1\~частини 3\~статті 223\~ЦПК України\~передбачено,\~що якщо\~учасник справи\~або його\~представник були\~належним чином\~повідомлені про\~судове засідання,\~суд розглядає\~справу за\~відсутності такого\~учасника справи\~у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Від Головного управління Державної міграційної служби України у Харківській області до суду надійшов лист щодо виконання ухвали суду від 04.09.2020, якою витребувано у ГУ ДМС України у Харківській області інформацію про дату народження, час та місце реєстрації проживання відповідача. У вказаному листі ГУ ДМС України у Харківській області повідомляє суд про те, що відповідно до діючих під-законних нормативно-правових актів повноваження з реєстрації місця проживання передано до виконавчих органів територіальних громад, а тому управління не володіє витребуваною ухвалою суду від 04.09.2020 інформацією. Суд установив, що рішенням Московського районного суду м. Харкова від 27.02.2018, зокрема, визнано спадщину, яка відкрилась [INFO] після смерті [PERSON] , [INFO] та складається зі Спірної квартири відумерлою; витребувано Спірну квартиру від добросовісного набувача [PERSON] на користь позивача. Згідно з ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно Спірна квартира зареєстрована за відповідачем на підставі Спірного договору рішенням про реєстрацію прав та їх обтяжень №\~37408062 від 04.10.2018, яке прийняте третьою особою приватним нотаріусом ХМНО Лук`яновою О.\~Б. Відповідно до ч. 1\~ст. 202 ЦК України\~правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ч. 1\~ст. 656 ЦК України\~предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. Як передбачено ч. 1\~ст. 658 ЦК України\~право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. Відповідно до ч. 3\~ст. 215 ЦК України\~якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Згідно з ч. 1\~ст. 203 ЦК України\~однією із загальних вимог, додержання яких є необхідним для чинності правочину є те, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Відповідно до ч.\~2\~ст.\~328 ЦК України\~право власності вважається набутим правомірно якщо, зокрема, незаконність набуття права власності не встановлена судом. Статтями\~317,\~319 ЦК України\~передбачено, що саме власнику належить право розпоряджатися своїм майном за власною волею. Згідно зі статтею 327 ЦК України у комунальній\~власності є\~майно,\~у тому\~числі грошові\~кошти,\~яке належить\~територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування. За змістом ч. 2\~ст. 16 ЦК України\~способом захисту цивільних прав та інтересів судом може бути, зокрема, визнання правочину недійсним. Крім цього, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений, зокрема, законом. З огляду на викладене третя особа [PERSON] не мав права продажу Спірної квартири відповідачу, а тому суд визнає Спірний договір недійсним. Відповідно до ч. 1 ст. 216 ЦК України недійсний правочин\~не створює\~юридичних наслідків,\~крім тих,\~що пов`язані\~з його\~недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Відповідно до ч. 2 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі Закон) держава гарантує достовірність зареєстрованих прав на нерухоме майно\~та їх обтяжень. Згідно з\~п.\~п.\~1,\~5\~ч.\~1\~ст.\~19\~Закону державна реєстрація прав проводиться на підставі, зокрема, договорів, укладених у порядку, встановленому законом; рішень судів, що набрали законної сили. Підсумовуючи вищенаведені положення Закону у разі визнання недійсними договорів, на підставі яких прийнято рішення про державну реєстрацію права власності, відповідне рішення про державну реєстрацію підлягає скасуванню, оскільки порушує гарантовані державою засади достовірності зареєстрованих прав на нерухоме майно. Згідно зі ст.\~26 Закону записи до Державного реєстру прав на нерухоме майно вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень. У разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав. Таким чином, рішення третьої особи приватний нотаріус ХМНО Лук`янової О. Б. про реєстрацію права власності на Спірну квартиру за відповідачем підлягає скасуванню. Відповідно до\~ст.\~330 ЦК України, якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права добросовісний набувач набуває права власності на нього, якщо відповідно до\~ст.\~388 цього Кодексу\~майно не може бути витребуване у нього. Згідно з п.\~3 ч.\~1\~ст.\~388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Статтею 387 ЦК України передбачено, що власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Згідно з копією рішення позивача №\~1251/18 від 17.10.2018 Спірна квартира прийнята до комунальної власності територіальної громади м. Харкова на підставі рішення Московського районного суду м. Харкова від 27.02.2018. Відповідно до частин 1 та 4\~ст.11 ЦК України\~цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів місцевого самоврядування. Відповідно до ч.\~2\~ст.\~328 ЦК України\~право власності вважається набутим правомірно якщо, зокрема, незаконність набуття права власності не встановлена судом. На підставі викладеного суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню. Суд розподіляє судові витрати відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved