Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просить розірвати шлюб, зареєстрований між ним та відповідачем по справі 11.11.2006 у Московському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1395. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що від шлюбу з відповідачем мають трьох спільних неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та він не заперечує проти проживання дітей разом з матір`ю після розірвання шлюбу. Спільне життя з відповідачем не склалося через різні характери та погляди на життя, через що між ними постійно виникали суперечки і сварки, часто вони не могли прийти згоди по багатьом питанням сімейного життя, дружина після отримання ним інвалідності та втратою роботи не захотіла з ним жити, шлюб існує формально, шлюбні відносини вони не підтримують з грудня 2019, збереження шлюбу суперечить його інтересам та інтересам їх малолітньої дитини. Позивач зазначає, що спір про поділ майна між ним та відповідачем відсутній. Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою судді від 18.08.2020 провадженні у справі відкрито і справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи. У\~наданий в\~ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, відповідач відзив на позовну заяву не подав. Відповідачем до суду надана письмова заява, в якій відповідач зазначає, що проти розірвання шлюбу не заперечує, строк для примирення не потрібен, просить шлюб розірвати, та після розірвання шлюбу залишити їй прізвище [PERSON] . Частиною восьмою статті 178 ЦПК України визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Аналогічне положення міститься і в ч. 2 ст. 191 ЦПК України. Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, вивчивши матеріали справи та дослідивши надані докази, встановив такі факти та відповідні ним правовідносини. Судом встановлено, що 11.11.2006 у Московському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1395 зареєстрований шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Після реєстрації шлюбу відповідачу присвоєно прізвище « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Сторони не підтримують шлюбно-сімейні відносини з грудня 2019 року, разом не проживають, обидва бажають розірвати шлюб. Відповідно до ч.2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч.1 ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Суд дійшов до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя, тому позов підлягає задоволенню. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved