Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-27 00:00:00

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що він [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Квартира розташована на п`ятому поверсі п`ятиповерхового будинку. Право власності підтверджується договором купівлі- продажу (ВЕТ № 199705) від 22.01.2008 року свідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Волошко О.М., та зареєстрованого в реєстрі за № 231. 29.01.2019 року внаслідок пошкодження рубероідного покриття даху будинку відбулося затоплення квартири [ADDRESS] , а саме: в залі є мокрі плями від затікання на стелі та в кутах біля вікон, на кухні є мокрі плями від затікання на стелі, стіні та в куті суміжному із залой. Даний факт підтверджується актом від 31.01.2019 року, складений ТОВ «Комбінат благоустрою». Будинок в якому проживає позивач перебуває на балансі ТОВ «Комбінат благоустрою» через, що останні зобов`язані належно виконувати свої обов`язки, передбачені Статутом та Житловим кодексом. Між [PERSON] та ТОВ «Комбінат благоустрою» укладено договір про надання послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкової території від 27.07.2017 р. 29.01.2019 року [PERSON] звертався до відповідача з проханням відшкодувати завдану шкоду, але відповідач не відреагував. Лише на адвокатський запит від 03.03.2020 року надав копію відповіді від 08.02.2019 на заяву [PERSON] . У відповіді ТОВ «Комбінат благоустрою» зазначив, що ремонт покрівлі буде включено в графік робіт на 2019 р., за умови накопичення коштів, достатніх для виконання даних робіт. Але відповідач не надав відповіді щодо вимоги усунення пошкоджень в квартирі або відшкодування вартості необхідних робіт. [PERSON] звернувся до ПП «ПЕРСЕЙ» для проведення оцінки заподіяної шкоди. Згідно звіту про оцінку від 10.02.2020 р. (реєстраційний № 02-21) ринкова вартість заподіяної шкоди становить 10 829,00 грн з врахуванням ПДВ. На момент проведення оцінки є місця затікання води - стеля кухні та стеля залу. В кухні є затікання зі стелі у лівому кутку; пошкоджений багет стелі - потребує зняття, прирізки нового багету, монтажу, фарбування; пошкоджена підлога - потребує заміни плінтусу з обробкою від грибка. В кімнаті (залі) є пошкодження багету стелі - потребує зняття, прирізки нового багету, монтажу, фарбування; пошкодження шпалер на стінах місцями - вздуття шпалер, плями, відшарування шпалер - потребує зняття старих шпалер, обробка стін, наклеювання нових шпалер. Віконні прорізи в кімнаті (залі) мають пошкодження - на відкосах вікон є плями та грибковий наліт - потребують протигрибкової обробки, шпаклювання та фарбування. Також необхідна ревізія електричної проводки кухні, та кімнати (зали), розеток та підключень світильників. За проведення оцінки позивачем було сплачено 1500 грн. Крім того позивач скористався послугами адвоката для захисту свого порушеного права в суді та поніс витрати на правову допомогу станом на 14.05.2020 р. в розмірі 4000 грн. На момент затоплення квартира була передана в оренду [PERSON] згідно договору оренду квартири від 01.01.2018 р., квартира призначалася для проживання орендаря та членів його родини. Термін дії договору оренди був встановлений з 01.12.2018 р. по 30.11.2019 р. Згідно п. 5.1. Договору оренди за користування орендар повинен був сплачувати орендну плату в розмірі 5000,00 грн. У зв`язку із затопленням квартири та приведенням приміщень кухні та кімнати (зали) в стан непридатний для проживання (була загроза зараженням грибком), орендар достроково розірвав договір оренди (відповідно до п.5.2.2. б Договору оренди) та звільнив квартиру в кінці лютого 2019 р. По теперішній час квартира не здається. Власник квартири втратив вигоду за оренду згідно договору оренди квартири від 01.12.2018 р. Розмір втраченої вигоди становить 45 000 грн (за період з березня 2019 р. по листопад 2019 р. = 9 місяців * 5000,00 грн. Крім того внаслідок всього пережитого у позивача погіршився стан здоров`я, на стелях та стінах є плями затікання, стіни деякий час виділяли вологу, внаслідок чого на стінах та стелі в квартирі почався ріст грибку та плісняви. Залиття квартири з вини відповідача спричинило позивачеві не тільки погіршення здоров`я, а й ряд незручностей та ускладнень в житті, розірвання договору оренди, витрати на майбутній ремонт для відновлення нормального стану квартири, неможливість користування квартирою на даний час. Моральну шкоду позивач оцінив в 9000 грн. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, надала пояснення відповідно змісту позову та пояснила, що акт про затоплення квартири позивача складався представниками відповідача. Представник відповідача у судовому засіданні повністю не визнала позов та просила відмовити в його задоволенні, пояснила, що акт про затоплення квартири позивача складено невідповідно вимогам закону, будинок позивача не обслуговується відповідачем, а тому й шкоду відповідач не відшкодовує, це обов`язок кожного співвласника. Згідно наданих письмових пояснень, Згідно п.п. 5 п. 1 ст. 1 ЗУ «Про особливості здійснення права власності в у багатоквартирному будинку»: співвласник багатоквартирного будинку - власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку. Спільне майно багатоквартирного будинку - приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташовані багатоквартирний будинок і належні до нього будівлі та споруди і його прибудинкова територія (п.п. 6 п. 1 ст. 1 ЗУ «Про особливості здійснення права власності в у багатоквартирному будинку). Статтею 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку» передбачено обов`язок кожного співвласника щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. У відповідності з п.1 ст.9 Закону України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку» - Управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками. Прийняття рішень щодо управління багатоквартирним будинком регламентує ст. 10 ЗУ «Про особливості здійснення права власності в у багатоквартирному будинку»:Співвласники приймають рішення щодо управління багатоквартирним будинком на зборах у порядку, передбаченому цією статтею. Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно із законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків. До повноважень зборів співвласників належить прийняття рішень з усіх питань управління багатоквартирним будинком, у тому числі про проведення поточного і капітального ремонтів, реконструкції, реставрації, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку та визначення підрядників для виконання таких робіт. П.п. 3. та 6 вищезазначеної норми права встановлено: Збори співвласників можуть скликатися ініціативною групою у складі не менше трьох співвласників або управителем, обраним відповідно до цього Закону». Рішення вважається прийнятим зборами співвласників, якщо за нього проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 75 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, крім рішень з питань, зазначених у пунктах 2, 3 і 9 частини другої цієї статті, які вважаються прийнятими зборами співвласників, якщо за них проголосували власники квартир та нежитлових приміщень, площа яких разом перевищує 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку. Таким чином, для проведення ремонту в багатоквартирному будинку можливе за умови згоди 75 % власників житлових та нежитлових приміщень будинку, що повинно бути відображено в протоколі зборів співвласників багатоквартирного будинку та за рахунок усіх співвласників будинку. На адресу ТОВ «Комбінат благоустрою» не надходило протоколу від мешканців будинку [ADDRESS] щодо ремонту даху. ТОВ «Комбінат благоустрою» вважає, стягнення моральної шкоди є не обгрунтованими. Ухвалою суду від 19.05.2020 року відкрито провадження по справі у спрощеному провадженні з викликом сторін. Ухвалою суду від 27.01.2021 року в задоволенні клопотання представника відповідача про перехід до розгляду справи за правилами загального провадження відмовлено. Вислухавши сторони, дослідивши письмові докази, суд вважає встановленими такі обставини. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Квартира розташована на п`ятому поверсі п`ятиповерхового будинку. Право власності підтверджується договором купівлі- продажу (ВЕТ № 199705) від 22.01.2008 р. посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Волошко О.М., та зареєстрованого в реєстрі за № 231. (а.с. 11,12). 29.01.2019 року внаслідок пошкодження рубероідного покриття даху будинку відбулося затоплення квартири [ADDRESS] , а саме: в залі є мокрі плями від затікання на стелі та в кутах біля вікон, на кухні є мокрі плями від затікання на стелі, стіні та в куті суміжному із залой. Даний факт підтверджується актом від 31.01.2019 року, складений ТОВ «Комбінат благоустрою» Будинок в якому проживає позивач перебуває на балансі ТОВ «Комбінат благоустрою» через, що останні зобов`язані належно виконувати свої обов`язки, передбачені Статутом та Житловим кодексом. Між [PERSON] та ТОВ «Комбінат благоустрою» укладено договір про надання послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкової території від 27.07.2017 р. (а.с. 43-44). 29.01.2019 року [PERSON] звертався до відповідача з проханням відшкодувати завдану шкоду, але відповідач не відреагував. Лише на адвокатський запит від 03.03.2020 року надав копію відповіді від 08.02.2019 на заяву [PERSON] . У відповіді ТОВ «Комбінат благоустрою» зазначив, що ремонт покрівлі буде включено в графік робіт на 2019 р., за умови накопичення коштів, достатніх для виконання даних робіт. Але відповідач не надав відповіді щодо вимоги усунення пошкоджень в квартирі або відшкодування вартості необхідних робіт. ( а.с. 54). [PERSON] звернувся до ПП «ПЕРСЕЙ» для проведення оцінки заподіяної шкоди. Згідно звіту про оцінку від 10.02.2020 р. (реєстраційний № 02-21) ринкова вартість заподіяної шкоди становить 10 829,00 грн з врахуванням ПДВ. На момент проведення оцінки є місця затікання води - стеля кухні та стеля залу. В кухні є затікання зі стелі у лівому кутку; пошкоджений багет стелі - потребує зняття, прирізки нового багету, монтажу, фарбування; пошкоджена підлога - потребує заміни плінтусу з обробкою від грибка. В кімнаті (залі) є пошкодження багету стелі - потребує зняття, прирізки нового багету, монтажу, фарбування; пошкодження шпалер на стінах місцями - вздуття шпалер, плями, відшарування шпалер - потребує зняття старих шпалер, обробка стін, наклеювання нових шпалер. Віконні прорізи в кімнаті (залі) мають пошкодження - на відкосах вікон є плями та грибковий наліт - потребують протигрибкової обробки, шпаклювання та фарбування. Також необхідна ревізія електричної проводки кухні, та кімнати (зали), розеток та підключень світильників. За проведення оцінки позивачем було сплачено 1500 грн. (а.с. 13-60). Крім того позивач скористався послугами адвоката для захисту свого порушеного права в суді та поніс витрати на правову допомогу станом на 14.05.2020 р. в розмірі 8000 грн. На момент затоплення квартира була передана в оренду [PERSON] згідно договору оренду квартири від 01.01.2018 р., квартира призначалася для проживання орендаря та членів його родини. Термін дії договору оренди був встановлений з 01.12.2018 р. по 30.11.2019 р. Згідно п. 5.1. Договору оренди за користування орендар повинен був сплачувати орендну плату в розмірі 5000,00 грн. ( а.с. 47-48). У зв`язку із затопленням квартири та приведенням приміщень кухні та кімнати (зали) в стан непридатний для проживання (була загроза зараженням грибком), орендар достроково розірвав договір оренди (відповідно до п.5.2.2. б Договору оренди) та звільнив квартиру в кінці лютого 2019 р. По теперішній час квартира не здається. Власник квартири втратив вигоду за оренду згідно договору оренди квартири від 01.12.2018 р. Розмір втраченої вигоди становить 45 000 грн (за період з березня 2019 р. по листопад 2019 р. = 9 місяців * 5000,00 грн. (а.с. 47-48). Крім того внаслідок всього пережитого у позивача погіршився стан здоров`я, на стелях та стінах є плями затікання, стіни деякий час виділяли вологу, внаслідок чого на стінах та стелі в квартирі почався ріст грибку та плісняви. Залиття квартири з вини відповідача спричинило позивачеві не тільки погіршення здоров`я, а й ряд незручностей та ускладнень в житті, розірвання договору оренди, витрати на майбутній ремонт для відновлення нормального стану квартири, неможливість користування квартирою на даний час. (а.с. 57-60). Викладеним обставинам відповідають правовідносини, що регулюються ст. ст. 22, 23, 386, 1166, 1167 ЦК України. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Зазначена стаття регламентує загальні підстави для відшкодування шкоди у рамках позадоговірних зобов`язань. Для застосування такого виду цивільно-правової відповідальності, як відшкодування шкоди, необхідною є наявність всіх чотирьох загальних умова відповідальності, а саме: протиправної поведінки заподіювача шкоди; наявності шкоди (збитки - це грошове вираження шкоди); причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою шкодою; вини заподіювача шкоди. За відсутності хоча в одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. З наведеного вбачається, що обов`язок доказування розподіляється згідно із перерахованими нормами таким чином, що позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідачі відсутність їх вини в заподіянні шкоди. Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженихнаказом Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76встановлено. що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил. Вище зазначений Акт про залиття був підписаний всіма присутніми членами комісії, що були, брали участь у встановленні факту залиття квартири. Відповідно до пунктів 1, 2, 7, 10 частини другої статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року N9 1875-IV (далі - Закон № 1875- IV), чинного на час виникнення спірних правовідносин, виконавець (суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору) зобов`язаний зокрема: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Згідно з пунктами 2,4-6 частини другої статті 24 Закону №1875- IV балансоутримувач зобов`язаний утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Згідно вимог ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З огляду на вищенаведене, суд дійшов переконання, що позивачем доведено наявність винної, протиправної поведінки відповідача, наявність збитків, причинного зв`язку між ними та виною заподіювача шкоди у настанні шкоди. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. За змістом ст. ІЗакону України «Про житлово-комунальні послуги», аварія - це пошкодження інженерних мереж, обладнання або конструктивних елементів споруд, що виникло з техногенних або природних причин, які перешкоджають їх подальшій експлуатації відповідно до технічних умов; балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку, споруди; утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством. Тобто затоплення в квартирі позивача відбулось внаслідок пошкодження рубероідного покриття даху будинку. Дах будинку повинен утримуватись відповідачем ТОВ «Комбінат благоустрою» в належному стані, відповідач повинен був здійснювати його технічне обслуговування та ремонт. Таким чином, у судовому засіданні знайшов підтвердження факт, що позивачу завдано матеріальної шкоди, яка підлягає відшкодуванню. Тому вимоги про стягнення матеріальної шкоди підлягають задоволенню в повному обсязі. Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди суд дійшов таких висновків. Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди завданої внаслідок порушення її прав, а згідно з ч. 2 цієї ж статті - моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. За змістом ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Судом встановлено, що в результаті залиття квартири, власником якої є позивач, було пошкоджено квартиру та речі, що в ній знаходились, що в свою чергу спричинило моральну шкоду позивачу, яка полягає в його душевних стражданнях, емоційному стресі, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, через що вона стала непридатною для використання без проведення ремонту. Відповідач відмовляється добровільно відшкодувати збитки, що призвело до тривалого порушення прав позивача, порушення нормального ритму життя, неможливості користування належним позивачу майном. З урахуванням вищезазначеного суд вважає, що належною компенсацією спричиненої позивачу моральної шкоди є сума 5000 грн, що буде відповідати тим стражданням і переживанням, що він зазнає у зв`язку з залиттям квартири. З огляду на вищевикладене, позовні законні, обґрунтовані та підлягають частковому задоволенню. Також підлягають стягненню з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у сумі 840,80 грн, витрати на проведення будівельно-технічного дослідження в сумі 1500 грн та витрати на правничу допомогу у сумі 8000 грн. Відповідно до ч. 3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Згідно з ч. 4 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Суд вважає співмірним розмір витрат на правничу допомогу зі складністю справи, часом та обсягом наданих адвокатом послуг. З огляду на викладене, суд вважає, що витрати на правничу допомогу підлягають стягненню в повному обсязі.

Outcome: partial