Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, який неодноразово уточнював. Свої вимоги мотивує тим, що з березня 2005 року проживав зі [PERSON] без реєстрації шлюбу, мають спільну дочку [PERSON] [INFO]. Рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 27.01.2016 р. визнано походження доньки від нього. Рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 22.06.2016 р. зобов'язано відповідача не чинити йому перешкод у спілкуванні з дочкою, визначено час спілкування кожного вівторка та четверга з 16 до 20 год. та кожної суботи з 10 до 20 години у присутності матері дитини при умові, що дитина не хворіє, у разі відсутності дитини за місцем реєстрації замінено побачення телефонною розмовою або відеозв'язком. Відповідач рішення суду не виконує, за місцем роботи підлаштовує графік роботи у визначені рішенням суду дні, забрала доньку з дошкільного закладу, що негативно впливає на розвиток дитини. У визначені рішенням суду дні передає дочку стороннім особам. Мати дитини разом з особами, які проживають в будинку висловлюються на його адресу нецензурною лайкою. Просив суд: розглянути питання виключення з актового запису № 2713 від 12.10.2012 р. та зобов'язати РАЦС Сумського МУЮ у Сумській області внести відповідні зміни з зазначенням дитини [PERSON], [INFO]; зобов'язати [PERSON] не чинити перешкод батьку дитини [PERSON] у вільних систематичних побаченнях, спільного відпочинку, відвідування місця проживання з малолітньою донькою [PERSON], [INFO] кожного понеділка, вівторка, четверга з 16 до 20 години та кожної суботи з 10 до 20 години, якщо інше не узгоджено за письмовою згодою батьків; покласти контроль за виконанням даного рішення суду на відділ державної виконавчої служби Сумського обласного управління юстиції в м. Суми; стягнути з відповідача судові витрати (а.с. 35 - 38, 52 - 57, 127 -128). У судовому засіданні позивач [PERSON] свої позовні вимоги з наведених підстав підтримав у повному обсязі. Суду пояснив, що незважаючи на встановлений судом графік його спілкування з дитиною, він дочку не бачить, відповідач йому перешкоджає, забрала дитину з дитячого садка, щоб він не міг її там бачити. У встановлені судом дні побачень відповідач працює, а він не може бачити дочку. У зв'язку з перешкодами у спілкуванні з дочкою, було відкрито виконавче провадження, [PERSON] написала розписку, що буде виконувати рішення, але рішення суду не виконує, а виконавче провадження закрито. Приходячи спілкуватися з дитиною, зустрічі не відбуваються, дитину ховають, прикриваються робочими днями відповідача, він викликає поліцію. У нього склалися неприязні відносини з родиною відповідача, він бажає зустрічатися з дочкою без [PERSON] та її родичів, які дочку налаштовують проти нього, негативно впливають на [PERSON] та її розвиток. Вказує, що за його інформацією відповідач намагається вивезти дитину за межі України для цього зробила відповідні документи. Згоден, щоб зустрічі з дочкою проходили у присутності сторонніх людей з служби у справах дітей чи органу ювенальної превенції, а не з відповідачкою та її родиною. Він має право брати участь у вихованні і спілкуванні з дитиною у рівних долях з матір'ю, проте позбавлений такого. У судовому засіданні відповідач [PERSON] позов не визнала. В обґрунтування заперечень зазначила, що працює 4 дні через 4, [PERSON] про це знає, оскільки неодноразово перевіряв її за місцем роботи, скаржився на її роботодавця до контролюючих органів. Вона змушена працювати, оскільки сама забезпечує дочку, позивач сплачує аліменти у розмірі 200 грн. щомісяця, яких ні на що не вистачає. Дочка не завжди бажає з спілкуватися з [PERSON], зокрема і по телефону, вона її проти батька не налаштовує. [PERSON] щоразу приходячи на зустріч з дочкою до їх будинку влаштовує скандал, викликає поліцію, а дитину це лякає, не подобається це її родичам і сусідам. Зустрічі не відбуваються не з її вини, так навесні 2017 р. вони звечора домовившись про зустріч в пі церії, позивач запізнився на 40 хвилин, вони з дитиною замерзли зателефонували йому і поїхали додому, позивач сів за ними у маршрутне таксі, викликав поліцію. Дочка не ходить в дитячий садок, оскільки [PERSON] там влаштував скандал, завідуючій скаржилися інші батьки і вона змушена була забрати дочку. Проживала з дочкою з лютого 2016 р. по серпень 2016 р. у м. Жовті Води і в судових засіданнях участі не брала. Графік встановлений рішенням суду її влаштовує, проте не може примушувати дочку бачитися з батьком і не може влаштовувати зустріч коли вона на роботі. Зазначала, що не згодна щоб дочка була без неї з батьком. Представник відповідача [PERSON] у задоволенні позову просив відмовити. Вказував, що дитина не бажає бачитися з батьком, психолог у своєму висновку вказує, що не можна залишати батька з дочкою наодинці, батько не має власного житла, адреса у висновку органу опіки, як місце проживання [PERSON] не відповідає дійсності, він зареєстрований у [ADDRESS], але там відсутній взагалі будинок. Твердження про те, що [PERSON] намагається вивезти дитину за кордон чи вносити зміни до свідоцтва про народження не відповідають дійсності. У судових засіданнях представник Служби ювенальної превенції Сумського відділу поліції ГУНП в Сумській області [PERSON] суду пояснила, що [PERSON] неодноразово телефонував до поліції, щодо перешкод у спілкуванні з дочкою. Вона разом з представником Служби у справах дітей їздили і спілкувалися з дочкою сторін, дівчинка спілкувалася з батьком, гралася. Їй дитина повідомила, що мама не дозволяє спілкуватися з батьком. 03.08.2017 р. представник Служби у справах дітей Сумської міської ради Єфіменко О.І. до суду не з'явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі та надала Висновок про встановлення порядку участі [PERSON] у вихованні [PERSON], [INFO]. Суд, заслухавши пояснення сторін, представників третіх осіб, дослідивши докази по справі дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 р., ч.ч. 7 і 8 ст. 7 СК України в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Статтею 141 СК України передбачено, що мати, батько мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони в шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини, не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини. Згідно положень ч. 1 ст. 151 СК України батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Права батьків щодо виховання дитини розцінюється як засіб виконання ними своїх обов'язків щодо неї. Відповідно до ч. 3 ст. 9 Конвенції про права дитини, дитина, яка не проживає з одним чи обома батьками, має право підтримувати на регулярній основі особисті і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить інтересам дитини. Праву на спілкування з дитиною та участі у її вихованні того з батьків, хто проживає окремо від дитини, кореспондує обов'язок того, з ким проживає дитина, не чинити перешкод у здійсненні свого права. Наведене положення міжнародного права імплементовано у Сімейний кодекс України, статтями 153, 157 якого передбачено, що мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини. Відповідно до ч.ч. 1 - 2 ст. 159 СК якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Судом встановлено наступні обставини. Позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] є батьками [PERSON], яка народилася [INFO], що підтверджується Свідоцтвом про народження та рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 27.01.2016 р. про встановлення батьківства [PERSON] відносно дитини (а.с. 10, 11). Рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 22.06.2016 р. зобов'язано [PERSON] не чинити перешкод [PERSON] у спілкуванні з малолітньою дитиною донькою [PERSON], [INFO]. Визначено [PERSON] час спілкування з донькою [PERSON], [INFO]: кожного вівторка та четверга з 16 до 20 год. та кожної суботи з 10 до 20.00 год. в присутності матері дитини при умові, що дитина в той день не хворіє, у разі відсутності дитини за її місцем реєстрації замінити побачення телефонною розмовою протягом півгодини або відео зв'язком за допомогою «Skype» (а.с. 74 - 76). На час ухвалення вищевказаного рішення суду відповідач разом з малолітньою донькою проживали у м. Жовті Води Дніпропетровської області. [PERSON] разом з дочкою [PERSON] проживають за адресою: [ADDRESS], де також проживають мати відповідача - [PERSON] та рідна сестра відповідача [PERSON] Рішення суду перебувало на примусовому виконанні, постановою про закінчення виконавчого провадження від 12.09.2016 р. виконавче провадження з примусового виконання закінчено. Вказані обставини сторонами не оспорюються. Між батьками дівчинки склалися неприязні стосунки, сторони не можуть з'ясовувати спірні питання шляхом досягнення компромісів у результаті мирного спілкування. Про негативні стосунки між позивачем з одної сторони та відповідачем з її родиною з іншої сторони, свідчать неодноразові звернення [PERSON] з заявами про вчинення, на його думку, злочинів [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Позивач [PERSON] прибуваючи у визначені рішенням суду дні неодноразово звертався до служби 102 з приводу перешкод у спілкуванні з дочкою у період з по 29.06.2017 р. мало місце 87 звернень (а.с. 81 - 86, 99 - 112). З наданих [PERSON] фотографій та відеозаписів вбачається, що приходи позивача на зустрічі з дитиною за місцем проживання відповідача: [ADDRESS] супроводжуються співробітниками поліції, які викликаються ним. Так, з відеозаписів вбачається, що позивач зустрічаючись з відповідачем, біля будинку за вказаною адресою, у дитячому садку у першу чергу починають з'ясовувати стосунки у присутності дочки, потім звертають увагу на дитину. Мала місце конфліктна ситуація між сторонами у дитячому садку у присутності малолітньої [PERSON] та інших дітей. Судом досліджені матеріали кримінального провадження, розпочатого за заявою [PERSON] на підставі ухвал слідчих суддів Ковпаківського районного суду м. Суми 21.10.2016 р. внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12016200440004583 за попередньою правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 382 КК України про те, що [PERSON] не виконує рішення Ковпаківського районного суду м. Суми від 22.06.2016 р. про зобов'язання не чинити перешкоди у спілкуванні з дитиною (а.с. 22 - 27). Зокрема, з пояснень [PERSON] від 13.10.2016 р. наявних у матеріалах кримінального провадження вбачається, що її сестра [PERSON] самостійно забезпечує [PERSON], працює у ФОП «[PERSON]» і згідно графіку у її робочий день, вона племінницю батьку віддати не може. Згідно пояснень [PERSON] від 23.11.2016 р. наявних у матеріалах кримінального провадження, її дочка [PERSON] працює і її зміна припадає на день визначений рішенням суду, тому у свій вихідний день пропонує перенести побачення, на що [PERSON] відмовляє. Допитаний як свідок у кримінальному провадженні представник Служби у справах дітей Сумської міської ради [PERSON] пояснив, що 17.11.2016 р. разом з співробітником ювенальної превенції разом зі [PERSON] та [PERSON] та їх дочкою відвідали виставку тварин в універмазі «Київ», де перебували з 18 год. до 19 год. 30 хв. Йому відомі факти, що [PERSON] повідомляла [PERSON] про хворобу дитини, але останній сприймав цю інформацію як неправдиву. Допитаний як свідок у кримінальному провадженні інспектор Служби ювенальної превенції Сумського відділу поліції ГУНП в Сумській області [PERSON] також пояснила, що 17.11.2016 р. присутня була разом зі [PERSON] та [PERSON] та їх дочкою відвідали виставку тварин в універмазі «Київ», де перебували з 18 год. до 19 год. 30 хв. Їй телефонувала [PERSON] 01.12.2016 р. і повідомила, що запропонувала [PERSON] побачення з дитиною, але останній перебував у м. Харків. Доказів дотримання встановленого рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 22.06.2016 р. графіку участі батька у вихованні дитини [PERSON] суду не надано, зокрема щодо вчинення дій по перенесенню дня зустрічі у разі коли відповідач відповідно до графіку перебуває на роботі. Відповідно до Висновків за результатами психолого-педагогічного дослідження, складених психологом консультантом ГО Психологічна кризова служба, старшого викладача кафедри психології СОІППО, психолога консультанта Сумської міської ПМПК Управління освіти і науки Сумської міської ради [PERSON], дочка сторін - [PERSON] легко вступає в контакт, має високий рівень пізнавальної активності, намагається ігнорувати, обходити ті теми, які зачіпають її батька, що може свідчити про наявність негативних можливо-травматичного характеру, переживань. Постать батька асоціюється з джерелом небезпеки, на даний час тісно пов'язується з присутністю поліції. Джерелом захищеності, комфорту, безпеки для дитини виступає мама, у колі довіри - тітка і бабуся. Нестабільна система спілкування з батьком, втягування дівчинки у ситуації, які підвищують психологічну напругу, слугують дестабілізуючими факторами, що негативно позначаються на психічному, особистісному розвитку дитини, зачіпають її права на екологічний розвиток та безпечне середовище, порушують психологічну рівновагу як самої дівчинки так і родини в цілому (а.с. 63 - 64). При уточненні психоемоційного стану дитини під час взаємодії з батьком встановлено, що [PERSON] ухиляється від тілесного контакту з батьком, її дії стають хаотичними, невпевненими, набувають орієнтувального характеру, посилюється потреба у контакті з мамою і після психологічної підтримки та допомоги з боку останньої дитина змогла відновити баланс, емоційний зв'язок між матір'ю та дитиною є однією з основних умов стабілізації психоемоційного стану дівчинки. Спілкування з дитиною батька, [PERSON], приязне, позитивного забарвлення; на початку зустрічі дівчинка відкидає, ухиляється від тілесного контакту з батьком, проте по мірі розгортання спілкування приймає його, власної ініціативи для встановлення тілесного контакту з батьком дівчинка не виявляє. Взаємодія [PERSON], її матері та батька була звичною, природньою для таких зустрічей, не мала певних вимог з боку психолога, не обмежувалась жодними інструкціями. [PERSON], пропонував доньці взаємодію, яка складалась з ігрових дій та тілесного контакту високої емоційної напруженості. Дитина була емоційно виснаженою, почала кидати іграшки, намагаючись поцілити переважно у батька, качатись по підлозі, навмисно падати, внаслідок чого виникла гостра необхідність втручання матері, виправити ситуацію самостійно батьку не вдалось. Мати змогла направити надмірну активність [PERSON] у конструктивне русло, використати її для планування походу разом з батьком до піцерії. Враховуючи особливості психічного розвитку дитини, її інтереси, а також характеристики ситуації, що склалась, рекомендовано: привести кількість та тривалість зустрічей з батьком у відповідність до вікових та індивідуальних можливостей дитини; зустрічі з батьком проводити у присутності матері [PERSON]., враховуючи власне бажання дитини; батьку дитини, [PERSON], під час зустрічей з донькою забезпечувати зміну активних та пасивних видів діяльності, передбачати час для спокійного, змістовного спілкування у комфортних, непублічних умовах (а.с. 117 - 120). Психолог [PERSON] як спеціаліст суду роз'яснила, що вона працювала з дівчинкою окремо від мами, бабусі та тітки у ігровій формі. Дівчинка як джерело страху виділяє батька і поліцію, а наслідок страху втрата мами. Екологічний розвиток у висновку стосується психологічного розвитку. Одну дівчинку з батьком залишати не можна. Психолог зазначила, що на фото (а.с. 91), яке продемонстрував позивач, де батько обіймає [PERSON], дівчинка є напруженою - підняті плечі, втягнута шия. Службою у справах дітей Сумської міської ради на виконання вимог ч. 5 ст. 19 СК України надано Висновок про встановлення порядку участі [PERSON] у вихованні [PERSON], [INFO] від 05.07.2017 р. № 1121/27.01-26. Згідно Висновку Служба у справах дітей Сумської міської ради вважає за можливе встановити наступний порядок участі [PERSON] у вихованні доньки: кожної першої та третьої неділі з 09.00 год. до 13.00 год., кожної другої та четвертої суботи з 09.00 год. до 17.00 год.; два дні на тиждень і святкові дні та влітку за попередньою домовленістю між батьками з урахуванням стану здоров'я, режиму дня дитини та інших обставин, що мають істотне значення (а.с. 130). З зазначеним Висновком не погодилися сторони. Так, [PERSON] вказував, що у вихідні у нього значно зменшується час спілкування з дочкою. [PERSON] та її представник вказували, що не надано жодних належних доказів на підтвердження того, що [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS], має належні умови проживання. Суд також не може погодитися з вищевказаним Висновком Служби у справах дітей Сумської міської ради, оскільки він належним чином не обґрунтований з огляду на конкретний наявний спір між сторонами і не може бути взятий за основу для розв'язання даного спору. Він не містить жодних мотивів запропонованого порядку участі батька у вихованні доньки, який відмінний від встановленого рішенням суду від 22.06.2016 р. порядку, який фактично влаштовує сторони. Крім того, суду не надано відомості, одержані у результаті обстеження умов проживання дитини разом з відповідачкою та окремо позивача. Відповідно до ст. 155 СК України, здійснення батьками своїх прав та виконання обов'язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Позивач наполягав на зустрічах з дочкою у відсутності матері чи будь-кого з інших осіб, які проживають з [PERSON] через неприязні з ними відносини. Вказував, що не заперечував проти зустрічей у присутності сторонньої особи. Так, ч. 2 ст. 159 СК України передбачено, що в окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. На думку суду присутність сторонньої особи - представника органу опіки і піклування при побаченнях батька з дитиною, про що просить [PERSON], не відповідатиме інтересам самої дитини, оскільки дитина буде відволікатися на іншу особу, що не сприятиме зближенню батька з дочкою. Побачення дитини з батьком у відсутності матері не відповідатиме інтересам малолітньої [PERSON], оскільки власної ініціативи для встановлення тілесного контакту з батьком дівчинка не виявляє, при емоційний напруженості дитини батько самостійно виправити ситуацію не може. Також [PERSON] вказує, що він як батько дитини має рівні права та обов'язки щодо дитини, які передбачені у ст. 141 СК України, однак таке право, на думку суду під сумнів не ставиться, але така абсолютна рівність прав можлива у разі, коли батьки проживають однією сім'єю. За обставин, коли батьки проживають окремо мають перш за все необхідно враховувати права та інтереси самої дитини, яка прив'язується до певного місця та умов проживання, при цьому батьки мають враховувати вік дитини, стан її здоров'я, інтереси, прихильність до батьків тощо та у спорі за неї не травмувати саму дитину. Зазначена норма передбачає у першу чергу, щоб саме батьки, виявляли до дитини повагу та ставилися до неї як до особистості, враховували її бажання, інтереси, потреби. Судом встановлено і не оспорюється сторонами, що малолітня дитина сторін - [PERSON], дійсно прихильна більш до матері [PERSON], з якою проживає і спілкується багато часу і така прихильність є природною. Зважаючи на докази надані сторонами та досліджені судом, беручи до уваги визначений графік спілкування та зустрічей дитини з батьком, встановлений рішенням суду від 22.06.2016 р., який влаштовує сторони, наявність триваючого конфлікту між сторонами, враховуючи надані спеціалістом психологом висновки, зокрема неготовність дівчинки перебувати із батьком тривалий час без присутності матері, а також її малолітній вік, на даному етапі вирішення спору слід зобов'язати відповідача не чинити перешкод [PERSON] у спілкуванні з дитиною - [PERSON], [INFO] у визначений рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 22.06.2016 року час: кожного вівторка та четверга з 16 години до 20 години, кожної суботи з 10 години до 20 години з урахуванням стану здоров'я дитини її бажанням, з обов'язковим дотриманням режиму дня у присутності матері. Враховуючи цищевикладене, суд не вбачає підстав для зміни існуючого графіку спілкування та зустрічей дитини з батьком. Беручи до уваги стосунки між батьками дівчинки суд вважає, що на даний час визначення зустрічей дитини за місцем проживання [PERSON] є передчасним. Під час зустрічей за місцем проживання відповідача разом з дочкою за адресою: [ADDRESS] виникають конфлікти не тільки між сторонами, а і близькими для малолітньої [PERSON] людьми, що супроводжується викликом поліції та негативно впливає на емоційний стан [PERSON], яка емоційно прив'язана до цього місця проживання. За наведених обставин суд дійшов висновку, що місце зустрічей сторони повинні попередньо узгоджувати шляхом конструктивного діалогу з урахуванням віку дитини, її розпорядку дня та необхідності фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Виходячи з якнайкращого забезпечення інтересів малолітньої дитини, суд зазначає, що батьки повинні в супереч своїм інтересам і амбіціям, враховувати у першу чергу інтереси доньки, відчувати її настрій і ніколи не дозволяти ображати один одного та конфліктувати у її присутності. З огляду на вищевикладене, суд вважає позов в межах заявлених позовних вимог підлягає частковому задоволенню. У клопотанні від 19.07.2017 р. [PERSON] просив суд розглянути питання виключення з актового запису № 2713 від 12.10.2012 р. та зобов'язати РАЦС Сумського МУЮ у Сумській області внести відповідні зміни з зазначенням дитини [PERSON], [INFO]. Цю вимогу мотивував тим, що на його думку дитині загрожує небезпека, оскільки [PERSON] не полишає намірів передати дитину стороннім особам, має відповідні документи для перетину кордону. Зазначені вимоги позивачем належними доказами суду не підтверджені, а відповідний орган, який [PERSON] просить зобов'язати вчинити певні дії, останній до участі у справі залучати не бажав, відтак підстави для задоволення цих вимог відсутні. Позовні вимоги в частині покладення контролю за виконанням даного рішення суду на Відділ державної виконавчої служби Сумського обласного управління юстиції м. Суми задоволенню не підлягають, оскільки відділ виконавчої служби до участі у спорі [PERSON] не залучався, рішення суду звертається до виконання позивачем, а тому вирішення питання про здійснення контролю за виконанням рішення суду є передчасним. Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Оскільки заявлений позов є немайновим, враховуючи роз'яснення, надані у п. 36 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору у розмірі 320 грн.

Outcome: partial