Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-24 00:00:00

Позивач звернувся до суду із даним позовом, в його обґрунтування посилаючись на те, що позивач постачає електричну енергію відповідачу. 12.04.2012 з відповідачем укладено договір про користування електричною енергією, згідно з яким відповідач користується електричною енергією на власні побутові потреби за адресою: [ADDRESS] . 02.11.2018 р. під час перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за зазначеною вище адресою було виявлено порушення ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику»: розкрадання електроенергії, а саме самовільне підключення струймоприймачів до електричної мережі, що не належить АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» поза засобом комерційного обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку. Місце самовільне підключення повторного вводу в електрощитовій, від ввідних дооблікових дротів, виявити яке при контрольному огляді приладу обліку та без використання спеціальних технічних засобів можливості не було. Повторний ввід йде на електроплиту в квартиру через перемикач на 40 А. При від`єднанні ввідних та навантажних дротів, електроенергія споживається, приладом обліку не враховується. Порушення продемонстровано споживачу. За результатами перевірки 02.11.2018 р. було складено Акт про порушення Н №126833, один примірник якого вручено відповідачу під підпис, інший залишився у оператора системи. Відповідно до проведеного позивачем розрахунку збитків (період розрахунку складає 02.11.2015 - 02.11.2018), тобто 1096 днів, відповідно до п. 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562, розмір збитку визначений в сумі 63 720,34 грн. 14.11.2018 р. в присутності відповідача на засіданні комісії по розгляду актів про порушення складено протокол №80, і прийнято рішення провести нарахування згідно Методики в сумі 63 720,34 грн. Предмет позову становить вимога про стягнення з відповідача на користь позивача збитків, завданих в результаті порушення споживачем Правил користування електричною енергією, в сумі 63 720,34 грн. Відповідач не скористалася правом надання відзиву на позов та звернулася із зустрічним позовом (Т. 1 а.с. 107-122) та заявленими в ньому вимогами про: - визнання дій позивача по виконанню умов Договору №5431304 від 12.04.2012 року «Про користування електричною енергією» та складанню Акту перевірки за №126833 від 02 листопада 2018 року противоправними та припинення дії Акту перевірки за №126833, так як він порушує її право, як добросовісного отримувача електричної енергії; - стягнення з позивача на користь відповідача 72 013 грн. матеріальної шкоди у вигляді збитків та про стягнення 1 000 000,00 грн. моральної шкоди. Зустрічний позов відповідача обґрунтовується тим, що 12.04.2012 р. між відповідачем та позивачем був укладений Договір №5431304 «Про користування електричною енергією», при цьому в її квартирі на заміну механічного був встановлений електронний лічильника обсягу споживання електричної енергії. На час встановлення цього електроприладу відповідач належним чином надавала доступ робітникам АТ ДТЕК «Дніпровські електромережі» до квартири, які роз`єднували та переключали певні електропроводи, як у квартирі так і на щитку, що знаходиться на сходовому майданчику. Позивач же жодним чином ніякого відношення до вказаних робіт не мала, так як не розуміється на цьому. Відповідач регулярно і постійно сплачувала рахунки за послуги за вказаним Договором №5431304 «Про користування електричною енергією», заборгованості не мала. Із вказаного періоду 2012 року по теперішній час, жодних робіт по проведенню будь-яких електричних кабелів, дротів чи мереж, у тому числі прихованої проводки до її квартири не проводилось, про що свідчить цілісна штукатурна основа, яка йде від розподільчого щітка в напрямку її квартири. 02.11.2018 р. робітники позивача з`явилися з вимогою повторної заміни лічильника електричної енергії та переносу лічильника з квартири на сходовий майданчик в розподільчий щіток. Вона нову надала відповідачеві абсолютний доступ до своєї оселі та стала чекати закінчення проведення робіт, однак робітники ДТЕК, які зняли в її квартирі лічильник та перекомутували електричні дроти, заявили, що у неї з розподільчого щітка йде незоблікована електропроводка до електричної плити, і що вона умисно під`єднала електричну плиту поза лічильником. Було складено Акт перевірки за №126833 про розкраданні електричної енергії. Крім того робітники відповідача ще склали якісь документи, в яких позивач не розумілась та на її заперечення відповідач не реагував, тому вона відмовилась від підписання цього документа. Не було залучено сторонніх осіб до складення Акту та не виконі Правила розподілу електричної енергії. На дії позивача відповідачем було подано скаргу, яку позивач отримав 05.11.2018 р. (вхідний №66201\\1600), до якої було додано фотографії місця розташування електролічильника та її квартири, з яких вочевидь, що прокласти пенсіонерці приблизно 6 метрів прихованих дротів проводки на очах сусідів із замкнутого щітка під напругою неможливо, однак відповіді вона не отримала. [PERSON] зверталась зі скаргами до представників позивача, що складають постійну адміністративну комісію, яка розглядає аналогічні справи і теж її звернення залишились без належного розгляду. Відповідач звернулася також до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), яка, розглянувши її скаргу зробила висновок про невідповідність вимогам закону Акту перевірки за №126833. Так, з листа НКРЕКП слідкує що відповідачем порушено вимоги п. 8.2.5 та 8.2.7 ПРЕЕ. Відповідач і Управління НКРЕКП в Дніпропетровській області, отримали копії цього Листа, з якого слідує, що Акт перевірки від 02.11.2018 року за №126833 не є законним та чинним документом. На переконання відповідача, позивач двічі порушив закон: -склав хибний Акт перевірки; -проігнорував висновки Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, і звернувся до Амур - Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська про стягнення суми збитків згідно хибного Акту перевірки. Отримавши виконавчого листа, позивач заарештував єдине джерело існування відповідача - пенсійну картку, залишивши її без засобів для існування. Послідовні, противоправні дії позивача завдали їй матеріальної та моральної шкоди. [PERSON] людина похилого віку, хвора, одинока пенсіонерка, яка на цей час вимушена звертатись за захистом до адвоката, до суду та нести значні витрати на юридичні послуги. Відповідач завдану матеріальну і моральну шкоду оцінює у розмірі 72 013,00 грн. Окрім того відповідач з 2018 р. постійно цілодобово перебуває під стресом та загрозою того, що позивач за допомогою своїх численних юридично обізнаних фахівців знищить її, позбавить житла і засобів до існування; відповідач перестала спокійно спати, постійно вживає заспокійливі засоби та постійно звертається до лікарів за медичною допомогою. У відзиві на зустрічну позовну заяву (Т. 1 а.с. 127-131) позивач вимоги зустрічного позову [PERSON] не визнав повністю, виходячи з наступного. Відносини між позивачем та відповідачем регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕ від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ), ст.714 Цивільного кодексу України. Частиною 6 п. 5.5.5 ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України. Згідно ч. 10 п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електрпотужності. Частиною 19 п. 5.5.5 ПРРЕЕ визначено, що споживач зобов`язаний своє вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень. Частиною 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ на споживача покладено обов`язок не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електорчних мереж споживача, а також відшкодувати збитки, завдані оператору системи і споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Так, під час технічної перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у позивача за адресою: [ADDRESS] , що проводилась 02.11.2018 р. згідно з 8.2.5 ПРРЕЕ, було виявлено наступні порушення: «самовільне підключення струймоприймачів до електричної мережі, що не належить АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» поза засобом комерції обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку. Місце самовільного підключення повторного вводу в електрощитовій, від ввідних дооблікових дротів, виявити яке при контрольному огляді приладу обліку та без використання спеціальних технічних засобів можливості не було. Повторний ввід йде на електроплиту у квартиру через перемикач на 40 А. При від`єднанні ввідних та навантажних дротів електроенергія споживається, приладом обліку не враховується. Порушення продемонстровано споживачу». За результатами перевірки 02.11.2018 р., зафіксованої Актом про порушення №Н 126833, встановлено, що саме у такий спосіб має місце розкрадання електричної енергії з боку відповідача. Один примірник акту вручено позивачу під підпис, про що зазначено в Акті, другий залишається у оператора системи. 14.11.2018 р. відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення, складений протокол №80 та на якому прийнято рішення провести нарахування вартості недоврахованої електричної енергії в сумі 63 720,34 грн. Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Мін`юсті 04.07.2006 за № 782/12656, позивачем розраховано вартість недоврахованої електроенергії, тобто завданого Відповідачем збитку. Період розрахунку складає: 02.11.2015 - 02.11.2018 (день складання акту ), тобто за 1096 днів. Згідно п. 3.1 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за тарифами для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії. В абз. 2 п. п. а) пункту 3.3 Методики зазначено, що якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачання під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію чи набуття права власності на об`єкт, але не більше ніж за три роки. Відповідно до п. 3.3. Методики розрахунок вартості не облікованої електроенергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії, за тарифами для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості електричної енергії, за кількістю днів. [PERSON] зареєстрована та проживає за адресою: [ADDRESS] , відтак, користуються електричною енергією на власні побутові потреби та є споживачем електричної енергії. На протязі 2013-2016 р.р. за особовим рахунком споживання е/е було 500- 600 кВт/год. щомісяця (щомісячне користування електроплитою, оскільки у будинку позивача відсутнє газопостачання), а з 2016 року стало 150-160 кВт/год. Таким чином дії щодо виявлення розкрадання електричної енергії цілком правомірні, відповідали ПРРЕЕ та Методиці, згідно з якою передбачено нарахування вартості недоврахованої електричної енергії на підставі складеного Акту про порушення ПРРЕЕ. З приводу вимоги зустрічного позову про відшкодування майнової шкоди, то, заперечуючи проти її задоволення, позивач наголошував на відсутності розрахунку заявлених сум, вважав, що витрати за умови їх понесення мають бути документально підтверджені та доведені, але такі докази відповідачем на порушення ст. 95 ЦПК України не надані. Майнової шкоди відповідачу з боку позивача не спричинено. З приводу вимоги зустрічного позову про відшкодування моральної шкоди, то, на переконання позивача, її відшкодування не передбачено законом. Спори про відшкодування фізичній особі моральної шкоди розглядаються, зокрема: коли право на її відшкодування безпосередньо передбачено нормами Конституції України або випливає з її положень; у випадках, передбачених законодавством, яке встановлює відповідальність за заподіяння моральної шкоди; при порушенні зобов`язань, які підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» чи інших законів, що регулюють такі зобов`язання і передбачають відшкодування моральної шкоди. Стаття 714 ЦК України, Закон України «Про електроенергетику», Правила, які регулюють правові відносини сторін, та п. 5 ст. 4 Закону Україну «Про захист прав споживачів», який також поширюється на спірні правовідносини, передбачають право споживача на відшкодування моральної шкоди лише у випадках, коли така шкода заподіяна небезпечною для життя, здоров`я продукцією, норма ж ч. 2 ст. 22 цього Закону, не є самостійною підставою для стягнення моральної шкоди. Щодо визнання дій по виконанню умов Договору №5431304 від 12.04.2012 року «Про користування електричною енергією» та складанню Акту перевірки за №126833 від 02 листопада 2018 року противоправними та припинення дії Акту перевірки за №126833, так як він порушує її право, як добросовісного отримувача електричної енергії, то, виходячи із змісту положень ст. 16 ЦК України, заявлений відповідачем спосіб захисту не передбачений законом. Як встановлено судом на підставі доказів, наданих у порядку ст.ст. 76-80 ЦПК України, відповідач з 08.08.1983 р. зареєстрована у квартирі [ADDRESS] за відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС, УДМС України в Дніпропетровській області станом на 06.06.2019) та на її ім`я відкрито особовий рахунок споживача електричної енергії №5431304 (а.с.5). 02.11.2018 р. позивачем складений Акт про порушення Н №126833 (за участю відповідача), згідно з яким з боку відповідача зафіксовано порушення ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику»: самовільне підключення струймо приймачів до електричної мережі що не належить АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» поза засобом комерційного обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку. Місце самовільне підключення повторного вводу в електрощитовій, від ввідних дооблікових дротів, виявити яке при контрольному огляді приладу обліку та без використання спеціальних технічних засобів можливості не було. Повторний ввід йде на електроплиту в квартиру через перемикач на 40 А. При від`єднанні ввідних та навантажних дротів, електроенергія споживається, приладом обліку не враховується. Порушення продемонстровано споживачу (а.с. 7-9). Відповідно до протоколу від 14.11.2018 (а.с. 11) засідання комісії РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення (що діяли на момент виникнення спірних правовідносин) зафіксовано правомірність складеного акту про порушення Правил, та на суму 63 720, 34 грн. розрахований збиток. Відповідач отримала протокол №80 від 14.11.2018 р., в якому зазначено про прийняте рішення про проведення нарахувань за порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, про що свідчить її підпис у протоколі від 14.11.2018 р. (а.с. 11). Відповідач не погодилася із актом та заперечувала факт крадіжки з її боку електроенергії (Т. 1 а.с. 148 - 154, 155-156), наголошуючи на непричетності до правопорушення у сфері енергетиці. Збитки в зазначеному вище розмірі відповідачем в позасудовому порядку не відшкодовані. Листом від 25.02.2019 р. (т. 1 а.с. 63-65) Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) на звернення відповідача встановлено, що акт було складено представниками АТ «ДТЕК «Дніпровські електромережі» з недотриманням п. 8.2.5 ПРРЕЕ: акт не містить підписів заінтересованих осіб (свідків), в акті відсутня інформація про спеціальні технічні засоби, необхідні для виявлення прихованої електропроводки. Акт не містить інформації щодо здійснення частково монтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів для виявлення порушення, зазначеного в акті. Таким чином, інформація, зазначена в акті, не підтверджує факт виконання самовільного підключення, зазначеного в акті, прихованою електропроводкою (прихованим способом). Згідно із вказаним листом, враховуючи зазначене, зокрема, те, що акт було складено з недотриманням вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ, НКРЕКП вважає, що АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» не мало підстав для застосування положень Методики для здійснення на підставі акта розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Процесуальні дії у справі наступні: -ухвалою суду від 18.02.2020 р. заяву відповідача про перегляд заочного рішення суду від 07.10.2019 р. задоволено, заочне рішення скасовано та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження; -ухвалою суду від 09.06.2020 р. прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до [PERSON] про відшкодування збитків зустрічний позов відповідача [PERSON] до Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» про визнання дій з виконання умов договору від 12.04.2012 р. №5431304 «Про користування електричною енергією» та складанню акту перевірки №126833 від 02.11.2018 р. протиправними та про припинення дії акту перевірки за №126833; -ухвалою суду задоволено клопотання представника позивача про виклик та допит свідків [PERSON] та [PERSON] ; -ухвалою суду від 09.07.2020 р. закрито підготовче судове засідання та справу призначено до судового розгляду по суті. -ухвалою суду від 23.09.2020 р. відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у цивільній справі; -ухвалою суду від 11.12.2020 р. відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у цивільній справі. Допитаний свідок (за клопотанням представника позивача) [PERSON] в судовому засіданні показала, що працює майстром в ДТЕК; багато часу майстри не бачили лічильника відповідача, оскільки він був у квартирі, зателефонували власнику (відповідачу) і при відключенні лічильника виявили безоблікове підключення електроплити. В подальшому, в присутності голови ОСББ відкривали щиток, склали акт, який власник квартири відмовилася підписувати. Саме підключення було в магістральній мережі, був окремий провід, який йшов на окрему плиту у квартирі відповідача. Свідок зазначала, що приладом неможливо було виявити порушення; лише коли відкрили щитову, то побачили провід, якого там не повинно бути. Також свідок показала, що вона обізнана із інструкцію по проведенню перевірок та її виконує, тому схему в акті було виконано згідно побаченому, вона її малювала, її обов`язок не становить описувати усі комірки, зазначається все прозоро і ясно. До складання акту вони запросили голову ОСББ, більше свідків не знайшлося, але голова ОСББ не захотів бути записаним в акті. Допитаний свідок (за клопотанням представника позивача) [PERSON] в судовому засіданні показала, що працює електромонтером в ДТЕК; при рейдовій роботі зателефонували відповідачеві, подивилися лічильник у квартирі та при відключенні електроенергії виявили, що електроплита працює. Вони запросили голову ОСББ, відкрили щитову та виявили заштукатурений дріт, який йшов до квартири. Ключі до щитка є у кожного господаря, у працівників ДТЕК їх немає; при візуальному огляді неможливо було виявити порушення, тільки треба відкривати електрощитову. Безоблікове споживання електроенергії виявлено саме з боку споживача (відповідачем), ОСББ до цього відношення не має. Вони пропонували голові ОСББ підписати акт про порушення, оскільки він був присутнім до кінця, але він відмовився. Спірні правовідносини склалися із правовідносин по відшкодуванню збитків, завданих в результаті розкрадання електричної енергії, та відповідальності за відшкодування майнової та моральної шкоди. Дослідив докази в межах заявлених суду позовних вимог, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» повністю, виходячи з наступного. Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно зі статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, порушення правил користування енергією. Обов`язки споживача визначені п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ), зокрема, споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Як встановлено судом, 02.11.2018 р. представниками позивача складено акт про порушення №126833, у якому встановлено порушення ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 5.5.5 ПРРЕЕ (підп. 4, 5, 6 , п. 3.1). Установлено самовільне підключення струймоприймачів до електричної мережі, що не належить АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» поза засобом комерційного обліку електричної енергії з порушенням схеми комерційного обліку. Місце самовільне підключення повторного вводу в електрощитовій, від ввідних дооблікових дротів, виявити яке при контрольному огляді приладу обліку та без використання спеціальних технічних засобів можливості не було. Повторний ввід йде на електроплиту в квартиру через перемикач на 40 А. При від`єднанні ввідних та навантажних дротів, електроенергія споживається, приладом обліку не враховується. Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Відповідно до п. 1.1.2 ПРРЕЕ прихована електропроводка - електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом комерційного обліку, яку представник оператора системи без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів під час попереднього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити. Втім, згідно з актом самовільне підключення було виконано прихованою електропроводкою, для виявлення якої представники АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» використовували індикатор напруги (ИНН 2). Вказаний індикатора напруги вказує лише на наявність/відсутність у проводі напруги та не вказує на спосіб його прокладання (відкритий чи прихований), відтак, ,в акті відсутня інформація про спеціальні технічні засоби, необхідні для виявлення прихованої електропроводки (Т. 1 а.с. 65). Також акт не містить інформації щодо здійснення часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів для виявлення порушення, зазначеного в акті. Таким чином, інформація, зазначена в акті, не підтверджує факт виконання самовільного підключення, зазначеного в акті, прихованою електропроводкою (прихованим способом) (Т. 1 а.с. 65). Згідно з ч.ч. 1-3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Вимоги щодо належності, допустимості, достатності та достовірності доказів сформульовані у статтях 77-80 ЦПК України. За ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 5 ст. 81 ЦПК України). Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Оцінюючи наданий позивачем письмовий доказ - акт від 02.11.2018 р, за яким було прийнято рішення, оформлене протоколом №80 від 14.11.2018 р., суд погоджується із слушністю доводів відповідача щодо того, що акт не відповідає вимогам ПРРЕЕ (п. 8.2.5), у зв`язку з чим зазначена в ньому інформація не підтверджує факт виконання самовільного підключення, зазначеного в акті, прихованою електропроводкою (прихованим способом), відтак, висновки про порушення з боку відповідача ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 5.5.5 ПРРЕЕ (підп. 4, 5, 6 , п. 3.1) є недоведеними. Джерела отримання доказів вичерпані, тому підстави для задоволення позову Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» відсутні. Щодо зустрічного позову відповідача, то, відмовляючи в його задоволенні, суд керується наступним. Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду відповідно до частини першої статті 16 ЦК України. Статтею 16 ЦК України, положення якої кореспондуються з положеннями статті 20 ГК України) встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Вказаними нормами матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним. Отже, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. Звертаючись із зустрічним позовом, відповідач заявила вимоги: -про визнання дій позивача по виконанню умов Договору №5431304 від 12.04.2012 року «Про користування електричною енергією» та складанню Акту перевірки за №126833 від 02 листопада 2018 року противоправними; -про припинення дії Акту перевірки за №126833, так як він порушує її право, як добросовісного отримувача електричної енергії. На переконання відповідача, протиправність дій позивача полягає в недотриманні вимог, що ставляться до акту про порушення, зокрема, порушення п. 8.2.5 ПРРЕЕ: акт не містить підписів заінтересованих осіб (свідків), в акті відсутня інформація про спеціальні технічні засоби, необхідні для виявлення прихованої електропроводки. Акт не містить інформації щодо здійснення частково монтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів для виявлення порушення, зазначеного в акті. Водночас, складання на місці виявлення порушенняакту представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень ПРРЕЕ, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, становить обов`язок, а не право представника оператора системи, виходячи зі змісту п. 8.2.5 ПРРЕЕ, у зв`язку з чим ознаки протиправності дій позивача в даній справі відсутні. Щодо самого акту, про припинення дії якого зазначено вимогу у зустрічному позові, то саме вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПРРЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідача в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача. Обраний відповідачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про припинення дії акта про порушення ПРРЕЕ та визнання дій позивача по виконанню умов Договору №5431304 від 12.04.2012 року «Про користування електричною енергією» та складанню Акту перевірки за №126833 від 02 листопада 2018 року противоправними сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права. Такі вимоги не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але й узагалі не підлягають судовому розгляду. Так, згідно з висновками Великої Палати Верховного Суду у справі № 522/12901/17-ц складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов'язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема, щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта. З приводу вимог зустрічного позову про відшкодування майнової та моральної шкоди, то, розпорядившись своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, відповідач не надала суду доказів в порядку ст.ст. 76-80, ч. 1 ст. 81 ЦПК України на підтвердження наявності обставин, що обґрунтовують позовні вимоги, та інші обставини, що мають значення для справи, зокрема, спричинення їй майнової та моральної шкоди. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду (ч. 2 ст. 13 ЦПК України). Підстави для збирання судом доказів в даній справі відсутні (ч. 2 ст. 13 ЦПК України). Завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків (п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України). Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч. 1 ст. 1166 ЦК України). Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки, шкоди, причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою, вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільна відповідальність не настає. Відповідач, заявляючи вимогу про відшкодування майнової шкоди, обмежилась лише констатацією розміру її відшкодування та складових (72 013 грн.), склав 63 720,00 грн., 1 921.00 грн. (судовий збір) та 6 372,00 грн. (винагорода виконавця), не зазначив усіх елементів складу цивільного правопорушення, за наявності яких суд мав би змогу дійти до іншого висновку у справі, яка розглядалася. З приводу вимоги позову про відшкодування моральної шкоди в розмірі 1 000 000,00 грн., то, як встановлено судом, протиправність дій позивача відповідач обґрунтовує складанням акту перевірки, який, на думку відповідача, є хибним. Як встановлено судом, відповідач є споживачем та відповідно до ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право, зокрема, на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. Відповідно до частини другої статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» при задоволенні вимог споживача суд одночасно вирішує питання щодо відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Втім, в задоволенні вимог відповідача відмовлено, у зв`язку з чим підстави для відшкодування моральної шкоди за Законом України «Про захист прав споживачів» відсутні. За ЦК України (ст. 23) особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду визначені ст. 1167 ЦК України: моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Обґрунтовуючи спричинення моральної шкоди, відповідач посилалася на те, що позивач є «надмогутньою організацією», який «за допомогою своїх численних юридично обізнаних фахівців знищить» відповідача, «позбавить … житла і засобів для існування», через що відповідач вживає заспокійливі засоби та отримує медичну допомогу для підтримки нервової системи. Обгрунтовуючи спричинення моральної шкоди, відповідач посилалася також на те, що дії відповідача направлені на «приниження її честі та гідності, так як фактично з простої беззахисної пенсіонерки монополіст ринку електропостачання намагається в протиправний шлях отримати неправомірний тиск та завдати .. додатково моральних страждань». Акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії (п. 1.1.2 ПРРЕЕ). Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. Дії позивача по складанню акту не визнані судом протиправними, відтак, підстави для відшкодування моральної шкоди відсутні. Судові витрати, пов`язані зі сплатою позивачем судового збору, та інші судові витрати, позивача, пов`язані з розглядом справи, покласти на позивача.

Outcome: dismissed