Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-20 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з [PERSON] коштів у розмірі 45 234,82 грн. та судового збору. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 29.09.2015 року до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації звернувся [PERSON] , що проживає за адресою: [ADDRESS] із заявою про призначення житлової субсидії. В декларації про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії [PERSON] зазначив себе, дружину [PERSON] , [INFO] , дочку [PERSON] , [INFO] , мати [PERSON] , [INFO] , онуку [PERSON] , [INFO] , онука [PERSON] , [INFO] . Рішенням від 19.12.2015 року [PERSON] призначено житлову субсидію. Позивач зазначає, що в результаті моніторингу соціальних виплат та при опрацюванні особової справи Управлінням виявлено, що відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 31.01.2020 року, [PERSON] 05.05.2018 року за договором купівлі-продажу придбав у власність квартиру [ADDRESS] . Придбавши житлове приміщення, відповідачем не було надано відповідну інформацію Управлінню та не надано підтверджуючих документів того, що вартість набутого ним майна менше ніж 50 000 грн. Переплата житлової субсидії за період з 01.06.2018 року по 31.01.2020 року складає 45 234,82 грн. З лютого 2020 року виплата житлової субсидії відповідачу припинена. З метою повернення надміру сплачених грошових коштів на адресу відповідача надсилалися відповідні листи, проте вони відповідачем залишені без уваги, а станом на жовтень 2020 року грошові кошти відповідачем не повернуті. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 21.12.2020 року відкрите провадження у справі, призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, роз`яснено учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання. Відповідачу був встановлений п`ятнадцятиденний строк з дня вручення вказаної ухвали подати відзив на позовну заяву. Як убачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом із доданими до неї процесуальними документами була направлена відповідачу та відповідна кореспонденція отримана відповідачем 12.03.2021 року. Відзив на позов відповідачем у визначений термін не надано. Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. За наведених обставин, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 281 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити у справі заочне рішення. 16 березня 2021 року до суду від представника Київського міського центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат надійшли письмові пояснення по суті справи, у яких просить позов задовольнити. 30 квітня 2021 року до суду від відповідача надійшла заява, в якій повідомляє про те, що ним здійснено погашення заборгованості по житловій субсидії за період з червня 2018 року по січень 2019 року у розмірі 6 000 грн., на підтвердження чого надано копію відповідної квитанції. 12 травня 2021 року відповідачем до суду подано заяву в якій повідомляє про сплату ним заборгованості по житловій субсидії за період з червня 2018 року по січень 2019 року у розмірі 6 000 грн., на підтвердження чого надано копію відповідної квитанції. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку. 21 жовтня 1995 року постановою Кабінету Міністрів України № 848, з метою спрощення порядку надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива, затверджено Положення про порядок призначення та надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива. Пунктом 9 Положення визначено, що призначення житлових субсидій та контроль за їх цільовим використанням здійснюються структурними підрозділами з питань соціального захисту населення. Судом встановлено, що 29.09.2015 року [PERSON] звернувся до Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації із заявою про призначення житлової субсидії (а.с. 9). У вказаній заяві відповідач [PERSON] зазначив, що у разі зміни обставин, які можуть вплинути на отримання житлової субсидії (зміни складу осіб, які зареєстровані (фактично проживають), джерел доходу, переліку отримуваних житлово-комунальних послуг, придбання майна, товарів або оплати послуг на суму, що перевищує 50 тис. гривень), зобов`язується протягом місяця повідомити про це структурний підрозділ з питань соціального захисту населення. У доданій до заяви декларації про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії відповідачем зазначено себе, [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] (а.с. 9). Рішенням від 19.12.2015 року [PERSON] призначено житлову субсидію по сплаті житлово-комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] (а.с. 10-10 зв.). Відповідно до вимог пункту 78 Положення про порядок призначення та надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива, після закінчення строку отримання житлової субсидії структурні підрозділи з питань соціального захисту населення самостійно здійснюють призначення житлової субсидії на наступний період для домогосподарств, які отримували житлову субсидію у попередньому періоді, крім домогосподарств: у складі яких є особи, зазначені у підпункті 3 пункту 14 цього Положення (за винятком осіб, зазначених в абзацах шостому - дванадцятому підпункту 3 пункту 14 цього Положення); у складі яких є внутрішньо переміщені особи; у складі яких кількість фактично проживаючих зареєстрованих осіб менша, ніж кількість зареєстрованих осіб; які звертаються за призначенням житлової субсидії на придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива; які орендують житлове приміщення для проживання і звертаються за житловою субсидією на оплату житлово-комунальних послуг. З матеріалів справи убачається, що Управлінням соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації було винесено ряд рішень про призначення відповідачу [PERSON] житлових субсидій за адресою знаходження домоволодіння [ADDRESS] , а саме рішеннями від 12.07.2018 року призначено субсидію на червень 2018 року у розмірі 1 012,34 грн. (а.с. 15), від 21.07.2018 року на липень-вересень 2018 року у розмірі 1 036,88 грн. щомісячно (а.с. 16), від 23.11.2018 року на жовтень 2018 року у розмірі 2 364,36 грн. (а.с. 17), від 23.11.2018 року на листопад-грудень 2018 року у розмірі 3 428,13 грн. щомісячно (а.с. 18), від 18.02.2019 року на січень 2019 року у розмірі 3 728,25 грн. (а.с. 19), від 17.03.2019 року на лютий-березень 2019 року у розмірі 3 766,15 грн. щомісячно (а.с. 20), від 17.04.2019 року на квітень 2019 року у розмірі 1 825,72 грн. (а.с. 21), від 23.05.2019 року на травень-серпень 2019 року у розмірі 1 208,04 грн. щомісячно (а.с. 22), від 19.09.2019 року на вересень 2019 року у розмірі 1 152,88 грн. (а.с. 23), від 22.10.2019 року на жовтень 2019 року у розмірі 2 351,92 грн. (а.с. 24) та від 07.02.2020 року на листопад-квітень 2019 року у розмірі 3 489,33 грн. щомісячно (а.с. 25). Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги, позивач посилається на те, що відповідачем 05.05.2018 року на підставі договору-купівлі продажу придбано квартиру [ADDRESS] та у зв`язку із цим не надав підтверджуючих документів щодо того, що вартість набутого ним у власність майна становить менше 50 000 грн. Вирішуючи наявний між сторонами спір, суд виходить з наступного. Згідно підпункту 4 пункту 14 Положення про порядок призначення житлових субсидій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 1995 р. № 848 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 14 серпня 2019 р. № 807) про порядок призначення та надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива, житлова субсидія не призначається (у тому числі на наступний період), якщо будь-хто із складу домогосподарства або член сім`ї особи із складу домогосподарства протягом 12 місяців перед зверненням за призначенням житлової субсидії, призначенням житлової субсидії без звернення здійснив на суму, яка на дату проведення операції перевищує 50 тис. гривень купівлю земельної ділянки, квартири (будинку), іншого нерухомого майна, транспортного засобу (механізму), цінних паперів та інших фінансових інструментів, віртуальних активів (у значенні, наведеному в Законі України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення»), будівельних матеріалів, інших товарів довгострокового вжитку або оплатив (одноразово) будь-які роботи або послуги (крім медичних, освітніх та житлово-комунальних послуг згідно із соціальною нормою житла (в тому числі понаднормової площі житла у випадку, зазначеному в пункті 10 цього Положення) та соціальними нормативами житлово-комунального обслуговування). Пунктом 50-2 вищевказаного Положення визначено, що проведення перевірки даних, зазначених у підпунктах 4 і 10 пункту 14 цього Положення, здійснюється, зокрема, на підставі рекомендацій Мінфіну щодо виявлених невідповідностей, що впливають на встановлення права на житлову субсидію, отриманих відповідно до Закону України «Про верифікацію та моніторинг державних виплат». Інформаційний обмін здійснюється у порядку, встановленому Мінфіном та Мінсоцполітики. Так, 21.12.2019 року набув чинності Закон України «Про верифікацію та моніторинг державних виплат», відповідно до положень статті 2 якого, законодавство з питань верифікації та моніторингу державних виплат базується на Конституції України та складається з цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють діяльність органу, що здійснює верифікацію та моніторинг державних виплат, органів, що здійснюють державні виплати, та інших суб`єктів надання інформації, актів Кабінету Міністрів України, а також міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Відповідно до норми ст. 7 Закону України «Про верифікацію та моніторинг державних виплат», органи, що здійснюють державні виплати, мають такі повноваження: 1) проводити додаткові перевірки інформації, наданої реципієнтами під час звернення за державними виплатами та опрацювання рекомендацій, наданих органом, що здійснює верифікацію та моніторинг державних виплат; 2) надсилати запити для отримання інформації, що впливає на право реципієнтів на отримання державних виплат; 3) приймати рішення щодо припинення або продовження державних виплат реципієнтам за результатами опрацювання рекомендацій, наданих органом, що здійснює верифікацію та моніторинг державних виплат; 4) здійснювати передбачені законодавством заходи щодо повернення та/або стягнення сум неправомірно отриманих державних виплат. З матеріалів справи убачається, що Управлінням соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації в результаті перевірки інформації наявної в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта встановлено, що 05.05.2018 року на підставі договору купівлі-продажу від 05.05.2018 року, серія та номер 4927, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Ковальчуком С.П., [PERSON] набув право власності на квартиру [ADDRESS] , що підтверджується відповідною інформаційною довідкою № 198564925 від 31.01.2020 року (а.с. 42-43 зв.). Відповідно до змісту розрахунку субсидії на житлово-комунальні послуги до особовою справи № 359473 від 07.02.2020 року убачається, що за результатами верифікації, з лютого 2020 року нарахування житлової субсидії відповідачу [PERSON] відмінено (а.с. 25). Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості по справі № 359473, сума житлової субсидії яка підлягає поверненню відповідачем [PERSON] до державного бюджету становить 45 234,82 грн. (а.с. 37). З метою досудового врегулювання спору, позивачем на адресу відповідача направлялися відповідні листи від 30.07.2020 року № 37/11-9185, від 17.09.2020 року № 37/11-11385, від 17.09.2020 року № 37/11-11386 з вимогами про повернення надміру сплачених грошових коштів, які бути отримані відповідачем проте залишені без реагування (а.с. 26-36 зв.). Відповідно до положень статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно зі статтею 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Не підлягає поверненню безпідставно набуті заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача (пункт 1' частини першої стаття 1215 ЦК України). Таким чином, закон встановлює два виключення із цього правила: по-перше, якщо виплата вказаних платежів є результатом рахункової помилки з боку особи, яка проводила цю виплату; по-друге, у разі недобросовісності з боку набувача. При цьому правильність здійснених розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються, і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум. Аналогічного висновку також дійшов Верховний Суд України в постанові від 02.07.2014 року винесеній у справі № 6-91цс14. За правилами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Оскільки у період отримання [PERSON] житлової субсидії, останній здійснив купівлю квартири, при цьому не повідомив позивача про дану обставину, не спростував доводів останнього, якими обґрунтовуються позовні вимоги, суд приходить до висновку, що вимоги позивача знайшли своє підтвердження та підлягають задоволенню. Проте, вирішуючи обсяг задоволення заявлених позовних вимог, суд приймає до уваги надані відповідачем докази щодо часткового погашення заявленої позивачем до стягнення заборгованості за житлову субсидію за період часу з червня 2018 року по січень 2019 року, а саме відповідні квитанції від 14.04.2021 року на суму 6 000 грн. та від 05.05.2021 року на суму 6 000 грн. про перерахування на користь Управління соціального захисту населення Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації грошових коштів що складає суму 12 000 грн., у зв`язку із чим позовні вимоги слід задовольнити частково, стягнувши з [PERSON] залишок заборгованості у розмірі 33 234,82 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2 102,00 грн.

Outcome: partial