Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом до відповідачки про стягнення заборгованості. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що 25 лютого 2019 року та 30 січня 2020 року під час рейдових обходів представниками Скадовських РЕМ за адресою: [ADDRESS] , де мешкає [PERSON] , було виявлено самовільне підключення електроустановок до електричних мереж без порушення схеми обліку електричної енергії шляхом зриву пломби з закритого комплексу обліку та здійснення самовільного підключення до мереж Компанії, споживач був відключений за заборгованість за спожиту електричну енергію. Внаслідок виявлених порушень представниками енергопостачальника були складені акти № 234289 від 25 лютого 2019 року та № 133488 від 30 січня 2020 року та розраховані завдані відповідачем збитки в сумі 6859,19 грн., які позивач просить стягнути з відповідачки та понесені судові витрати. Ухвалою суду від 27 травня 2020 року по справі відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (а.с. 18-19). Відповідно до вимог частини 5 статті 279 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) сторони в судове засідання не викликалися, проте відповідачу було встановлено строк в п`ятнадцять днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження на подачу відзиву на позовну заяву. Відповідно до частини 5 статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотань про виклик сторін у судове засідання не надходило. Відзиву від відповідачки не надійшло. Згідно з частиною 8 статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачкою відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Суд, у порядку спрощеного позовного провадження без виклику у судове засідання сторін, дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що згідно актів про порушення за № 234289 від 25 лютого 2019 року та № 133488 від 30 січня 2020 року (а.с. 4-5, 8-9), за місцем проживання [PERSON] , а саме за адресою: [ADDRESS] , виявлено самовільне підключення електроустановок до електричних мереж без порушення схеми обліку електричної енергії шляхом зриву пломби з закритого комплексу обліку та здійснення самовільного підключення до мереж Компанії. Споживач був відключений за заборгованість за спожиту електричну енергію. Перевірка здійснена в присутності працівників позивача. Згідно зі статтею 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Взаємовідносини між громадянами (фізичними особами-споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, в тому числі порядок укладення договорів та порядок розрахунків за спожиту електричну енергію, регулюються відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357. Правила є обов`язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форми власності. Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Згідно наведеного в позовній заяві розрахунку збитків, розмір шкоди завданої позивачу відповідачкою складає 6859,19 грн. Частиною 1 статті 1166 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовуються в повному обсязі особою, яка її завдала. З огляду наведених норм закону та фактично встановлених обставин по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Приймаючи до уваги положення статті 141 ЦПК України та задоволення позовних вимог, суд вважає, що з відповідачки слід стягнути на користь АТ «Херсонобленерго» судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 2102,00 грн. На підставі статті 1166 ЦК України та

Outcome: approved