Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-12 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом та вимоги мотивує тим, що АТ «Сумське НВО» є боржником у зведеному виконавчому провадженні №60022927 з примусового виконання судових рішень про стягнення заборгованості із заробітної плати на користь групи стягувачів, яке здійснюється приватним виконавцем виконавчого округу Сумської області Жованик Ю.А. 17.09.2019 року приватним виконавцем, в рамках вищевказаного зведеного виконавчого провадження, було складено постанову про опис та арешт майна боржника, згідно якої здійснено опис та накладено арешт на наступне майно, шо знаходиться за адресою: [ADDRESS] , і належить АТ «Сумське НВО», а саме: складові частини паркану (залізобетонні плити), у кількості 41 шт., 2,75х4 м; складові частини паркану (металева сітка), у кількості 43 шт.; асфальтобетонне покриття, площею 1820,40 кв.м, об`єм розрахунковий; металевий вагончик. 06.11.2019 року [PERSON] на електронних торгах з реалізації арештованого майна був придбаний лот №381574, а саме: рухоме майно - залізобетонні плити (41 шт.), металева огороджуюча сітка (43 шт.), асфальтобетонне покриття (4000,00 кв.м), металевий вагончик, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Майно куплено за 255555,00 грн. Про результати проведення електронних торгів приватним виконавцем виконавчого округу Сумської області Жованик Ю.А. складено Акт від 06.12.2019 року. 26.12.2019 року приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Нагорною Н.В. було видано Свідоцтво, яким посвідчено право власності [PERSON] на нерухоме майно, що складається із: господарської будівлі, загальною площею 23,2 кв.м, - літ. А-І, огорожі №1-3, воріт №4, асфальтобетонного замощення, загальною площею 4000,00 кв.м, - літ. І, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вказане Свідоцтво видано на підставі Акту про проведені електронні торги, складеного приватним виконавцем виконавчого округу Сумської області Жованик Ю.А. від 06.12.2019 року. Позивач вважає, що електронні торги з реалізації арештованого майна за лотом №381574 та виданий за результатом їх проведення Акт здійснені з грубим порушенням норм чинного законодавства і підлягають скасуванню. Так, майно, належне АТ «Сумське НВО», що входило до складу лоту №381574, у сукупності утворювало автостоянку за адресою: [ADDRESS] , та підлягало державній реєстрації як нерухоме. Станом на 06.11.2019 року, АТ «Сумське НВО» не мало зареєстрованих прав власності на будь-яке нерухоме майно за вищевказаною адресою. Однак, приватний виконавець Жованик Ю.А. не звернулася до суду, в порядку ч. 10 ст. 440 ЦПК України, із поданням про звернення стягнення на нерухоме майно боржника, яке не зареєстровано у встановленому законом порядку. Натомість, у заявці приватного виконавця на реалізацію арештованого майна помилково зазначено його вид «рухоме», замість правильного «нерухоме». Крім того, до заявки про реалізацію арештованого майна виконавцем долучено документи, які містять суперечливі дані щодо найменувань та характеристик такого майна, зокрема, відносно площі асфальтобетонного покриття, котра, згідно постанови про опис та арешт майна боржника, становить 1820,40 кв.м, а, у відповідності до Звіту ОС 1/10-19 з оцінки майна, - 4000,00 кв.м. У свою чергу, ДП «СЕТАМ», яке було організатором проведення електронних торгів, не вжило заходів щодо перевірки повноти заповнення заяви про реалізацію арештованого майна та не виявив її невідповідність вимогам п. 2 Розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016 року. Тому позивач просить суд визнати недійсними результати електронних торгів по лоту з реєстраційним номером 381574, які відбулися 06.1.12019 року та оформленні протоколом проведення електронних торгів №447330; скасувати акт про проведені електронні торги від 06.12.2019 року, виданий приватним виконавцем виконавчого округу Сумської області Жованик Ю.А. щодо лоту №381574; скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу Нагорної Н.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 50484309, від 26.12.2019 року щодо реєстрації за [PERSON] права власності на нежитлове приміщення, загальною площею 23,2 кв.м, - літ. А, огорожу №1-3, ворота №4, асфальтобетонне замощення, загальною площею 4000,00 кв.м, - літ. І, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , припинивши право власності останнього на вказане майно. Ухвалою суду від 05.04.2021 року відкрито спрощене позовне провадження в даній цивільній справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті з викликом сторін. Представник позивача, адвокат Танчик О.М. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав із зазначених вище підстав та просив задовольнити. Приватний виконавець виконавчого округу Сумської області Жованик Ю.А., повідомлена належним чином про час та місце судового розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, надала суду письмовий відзив на позовну заяву, у якому просила справу розглянути без її участі та зазначила наступне: 17.09.2019 року нею було проведено опис майна за адресою: [ADDRESS] , а саме: залізобетонних плит, у кількості 41 шт., складової частини паркану (металевої сітки), у кількості 43 шт., асфальтобетонного покриття та металевого вагончика, які за своїми характеристиками, у відповідності до ч 1 ст. 181 ЦК України, є рухомим майном, оскільки не втрачають своє призначення при переміщенні, можуть бути вільно транспортовані та розташовані на новому місці без їх знецінення. Про відповідний опис та арешт вищевказаного майна було сповіщено АТ «Сумське НВО», яке жодних повідомлень чи заперечень з приводу його віднесення до нерухомого не надало. Складання заявки щодо передання на реалізацію арештованого майна, відносно якого винесено постанову про опис та арешт від 17.09.2019 року, було проведено відповідно до процедури, передбаченої Порядком реалізації арештованого майна №2831/5 від 29.09.2016 року. Представник ДП «СЕТАМ» у судове засідання не з`явився, надав письмовий відзив на позовну заяву, де зазначив про необґрунтованість заявлених вимог у повному обсязі. В обґрунтування своїх заперечень зазначив, що 06.11.2019 року підприємством проведено електронні торги за лотом №381574 з реалізації рухомого майна за адресою: м. Суми, просп. Курський, 30. Позивач просить визнати зазначені торги недійсними через неправомірність дій приватного виконавця при здійсненні своїх повноважень, зокрема, у частині не звернення до суду для вирішення питання про звернення стягнення на нерухоме майно, не зареєстроване у встановленому законом порядку. Разом з тим, дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження. Жодним чинним нормативно-правовим актом в Україні не перебачено обов`язку організатора проведення електронних торгів (ДП «СЕТАМ») перевіряти законність дій приватного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначено у заявці про реалізацію арештованого майна. Викладене спростовує твердження позивача щодо невідповідності найменування описаного і арештованого майна характеристикам майна, котре передано на реалізацію. Жодного порушення правил проведення електронних торгів ДП «СЕТАМ» допущено не було. Просив справу розглянути без його участі. Представник [PERSON] , адвокат Цимбал Б.П., у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заявлених вимог та зазначив, що приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, самі ж торги з реалізації арештованого майна вчиняє організатор проведення електронних торгів. Порушення, допущенні виконавцем під час здійснення підготовчих дій, підлягають самостійному оскарженню у спосіб, передбачений ЗУ «Про виконавче провадження», і не є підставою для визнання результатів електронних торгів недійсними. Позивачем не надано жодних належних доказів на підтвердження порушення процедури реалізації арештованого майна. Представник заінтересованої особи ТОВ «Суми Груп» у судове засідання не з`явився, у письмових поясненнях з приводу заявлених вимог надав пояснення, аналогічні викладеним представником відповідача [PERSON] Представник заінтересованої особи ТОВ «Сумське НВО» у письмових поясненнях щодо позову зазначив про погодження з доводами та вимогами, викладеними позивачем у позовній заяві. Суд, заслухавши думку учасників провадження та вивчивши матеріали справи у їх сукупності, вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню, зважаючи на наступне. Судом встановлено, що Акціонерне товариство «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання» є боржником у зведеному виконавчому провадженні № 60022927 з примусового виконання судових рішень про стягнення заборгованості із заробітної плати на користь групи стягувачів, яке здійснюється приватним виконавцем виконавчого округу Сумської області Жованик Ю.А. У відповідності до ст. 1 ЗУ «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Пунктом 1 частини 1 статті ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено, що заходами примусового виконання рішень, крім іншого, є звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами. Згідно положень ст.ст. 48, 56 ЗУ «Про виконавче провадження», звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. У постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника обов`язково зазначаються: 1) якщо опису підлягає земельна ділянка - її розмір, цільове призначення, наявність комунікацій тощо; 2) якщо опису підлягає будівля, споруда, приміщення, квартира - загальна площа, кількість кімнат (приміщень), їх площа та призначення, матеріали стін, кількість поверхів, поверх або поверхи, на яких розташоване приміщення (квартира), інформація про підсобні приміщення та споруди. 17.09.2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Сумської області Жованик Ю.А., в рамках зведеного виконавчого провадження №60022927, була складена постанова про опис та арешт майна боржника АТ «Сумське НВО», згідно якої проведено опис і накладено арешт на наступне майно, шо перебуває на території автостоянки за адресою: [ADDRESS] : складова частина паркану (залізобетонні плити), у кількості 41 шт., 2,75х4 м; складова частина паркану (металева сітка), у кількості 43 шт.; асфальтобетонне покриття, площею 1820,40 кв.м, об`єм розрахунковий; металевий вагончик (а.с.12). Згідно п.п. 1, 2, 3 ст. 61 ЗУ «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону, де зазначено, що у разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Як вбачається зі Звіту ОС 1/10-19 з оцінки майна, виконаного суб`єктом оціночної діяльності - ФОП [PERSON] на замовлення приватного виконавця виконавчого округу Сумської області Жованик Ю.А., ринкова вартість майна, що знаходиться на території автостоянки за адресою: [ADDRESS] , а саме: залізобетонних плит, у кількості 41 шт., металевої огороджуючої сітки, у кількості 43 шт., асфальтобетонного покриття, площею 4000,00 кв.м, та металевого вагончика, станом на дату складання звіту 09.10.2019 року, становить 169825,00 грн. (а.с.16-17). 15.10.2019 року приватним виконавцем Жованик Ю.А. на адресу АТ «Сумське НВО» було надіслано лист із повідомленням про результати визначення вартості чи оцінки майна (а.с.15). Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 затверджено Порядок реалізації арештованого майна. Відповідно до п. 1 Розділу І вказаного Порядку, електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Організатор електронних торгів - суб`єкт господарювання, якого за результатами конкурсної процедури відбору організатора, передбаченої цим Порядком, уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Згідно п. 2 Розділу ІІ Порядку № 2831/5, організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити, крім іншого, відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність. Згідно положень п. 4 Розділу ІІ Порядку №2831/5, приватний виконавець самостійно формує і перевіряє заявку та документи щодо передання майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її разом із документами, передбаченими абзацами четвертим-восьмим пункту 3 розділу ІІ цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) до Системи. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. 17.10.2019 року приватний виконавець виконавчого округу Сумської області Жованик Ю.А. звернулася до організатора проведення електронних торгів ДП «Сетам» із заявкою на реалізацію арештованого приватним виконавцем в рамках виконавчого провадження №60022927 рухомого майна у кількості чотирьох одиниць, а саме: залізобетонні плити, у кількості 41 шт., металева огороджуюча сітка, у кількості 43 шт., асфальтобетонне покриття, площею 4000,00 кв.м, та металевий вагончик, що перебувають на території автостоянки за адресою: [ADDRESS] (а.с.96-97). У відповідності до п. 1 Розділу V Порядку №2831/5, електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Після закінчення електронних торгів на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом (п. 1 Розділу VIII Порядку №2831/5). 06.11.2019 року [PERSON] на електронних торгах з реалізації арештованого майна був придбаний лот № 381574, а саме: рухоме майно - залізобетонні плити (41 шт.), металева огороджуюча сітка (43 шт.), асфальтобетонне покриття (4000,00 кв.м), металевий вагончик, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Майно придбано за 255555,00 грн., що підтверджується Протоколом проведення електронних торгів №447330 (а.с.18-20). Про результати проведення електронних торгів приватним виконавцем виконавчого округу Сумської області Жованик Ю.А. складено відповідний Акт від 06.12.2019 року (а.с.21). АТ «Сумське НВО» вважає, що електронні торги з реалізації арештованого майна за лотом №381574 та виданий за результатом їх проведення Акт здійснені з грубим порушенням норм чинного законодавства і підлягають скасуванню. Правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин. Згідно ч. 1 ст. 640 ЦК України, договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. За змістом зазначених положень моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядок не передбачає. Відповідно до ч. 1 ст. 650 ЦК України, особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (ч. 1 ст. 655 ЦК України). Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5. У постанові Верховного Суду України від 29.11.2017 року по справі №668/5633/14-ц викладено правовий висновок, згідно якого головною умовою, яку повинні встановити суди в даній категорії справ, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Аналогічні правові висновки викладені у постановах ВСУ від 18.11.2015 року по справі № 6-1884цс15, від 25.11.2015 року по справі № 6-1749цс15, від 13.04.2016 року по справі № 6-2988цс15, від 29.06.2016 року по справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16. Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Велика Палата Верховного Суду у постанов від 22.06.2021 року по справі №200/606/18 звертає увагу на те, що не може вважатися добросовісною особа, яка набула майно на прилюдних торгах, якщо така особа знала чи мала знати про порушення порядку реалізації майна, зокрема про порушення вимог до інформації про майно. Згідно вимог ст. ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Відповідно до положень ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 89 ЦПК України). Як вбачається із матеріалів справи та підтверджується дослідженими у судовому засіданні обставинами, 17.10.2019 року приватний виконавець виконавчого округу Сумської області Жованик Ю.А. при зверненні до ДП «Сетам», як організатора проведення електронних торгів, у заявці на реалізацію арештованого майна зазначила недостовірні відомості про майно, що передається на реалізацію (відносно асфальтобетонного покриття, загальною площею 4000,00 кв.м, за адресою: [ADDRESS] ), його опис та характеристики, котрі не відповідають даним, викладеним у постанові про арешт та опис майна боржника, який був первинно здійснений 17.09.2019 року, де зазначено, що площа асфальтобетонного покриття на території автостоянки за адресою: [ADDRESS] , належній боржнику АТ «Сумське НВО», становить 1820,40 кв.м. Крім того, приватним виконавцем, всупереч абз. 3 п. 3 Розділу ІІ Порядку №2831/5, до заявки на реалізацію арештованого майна додано документи, зміст яких суперечить один одному. Так, у постанові про опис та арешт майна боржника від 17.09.2019 року в рамках зведеного виконавчого провадження №60022927, серед іншого, зазначено про асфальтобетонне покриття, площею 1820,40 кв.м, що знаходиться на території автостоянки за адресою: [ADDRESS] , котра належить АТ «Сумське НВО». В той же час, у Звіті ОС 1/10-19 з оцінки майна, виконаного 09.10.2019 року суб`єктом оціночної діяльності - ФОП [PERSON] , об`єктом оцінки вказано наступне майно: асфальтобетонне покриття, площею 4000,00 кв.м, за адресою: [ADDRESS] . У свою чергу, ДП «Сетам», як організатором проведення електронних торгів, не було вжито заходів щодо перевірки повноти заповнення заявки на реалізацію арештованого майна, не встановлено відповідності доданих до неї документів фактичним обставинам (зокрема не виявлено розбіжностей даних, зазначених у постанові про опис та арешт майна боржника та Звіті з оцінки майна), не повідомлено приватного виконавця про необхідність усунення допущених недоліків. Перелічені вище дії приватного виконавця та організатора під час передачі майна на торги у своїй сукупності є складовими Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5, що свідчить про порушення встановлених правил і процедури проведення електронних торгів на відповідному етапі реалізації арештованого майна. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, №63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок наданих сторонами доказів у їх сукупності, оскільки встановлені порушення приватним виконавцем Жованик Ю.А. та організатором ДП «Сетам» правил при реалізації арештованого майна вплинули на результат проведення електронних торгів та призвели до порушення прав та законних інтересів позивача як власника майна, тому суд приходить до висновку про необхідність визнання недійсними результатів електронних торгів по лоту з реєстраційним номером 381574, які відбулися 06.11.2019 року та оформленні протоколом №447330, скасувавши акт про їх проведення. Щодо позовних вимог у частині скасування рішення державного реєстратора щодо реєстрації за [PERSON] права власності на майно за адресою: [ADDRESS] , суд зазначає наступне. Згідно п. 8 Розділу Х Порядку №2831/5, акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги. 26.12.2019 року приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Нагорною Н.В. видано Свідоцтво, зареєстроване у Реєстрі за №12721, яким посвідчено право власності [PERSON] на нерухоме майно, що складається з: господарської будівлі, загальною площею 23,2 кв.м, - літ. А-І, огорожі №1-3, воріт №4, асфальтобетонного замощення, загальною площею 4000,00 кв.м, - літ. І, за адресою: [ADDRESS] . Вказане Свідоцтво видано на підставі Акту про проведені електронні торги, складеному приватним виконавцем виконавчого округу Сумської області Жованик Ю.А. від 06.12.2019 року (а.с.29). На підставі даного Свідоцтва, приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Нагорною Н.В. прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 50484309, від 26.12.2019 року, щодо реєстрації за [PERSON] права власності об`єкт нерухомого майна - нежитлове приміщення, літ. А-1, господарська будівля за адресою: [ADDRESS] , та його складові частини: огорожа №1-3, ворота №4, асфальтобетонне покриття, площею 4000,00 кв.м (а.с.30). Відповідно до ч. 1 ст. 334 ЦК України, право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Передання майна полягає у переході його з володіння однієї особи (яка втрачає володіння) до іншої (яка його набуває). Набуття особою володіння нерухомим майном полягає у внесенні запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно за цією особою, а функцією державної реєстрації права власності є оголошення належності нерухомого майна певній особі (особам). Близькі за змістом висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 року по справі № 488/5027/14-ц (провадження № 14-256цс18, пункти 95, 96), від 30.06.2020 року по справі № 19/028-10/13 (провадження № 12-158гс19, пункт 10.29). Відповідно до ч. 3 ст. 334 ЦК України, право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним. Оскільки оформлення та підписання договору купівлі-продажу майна, проданого на прилюдних торгах, як окремого документа законодавством не передбачено, то виникнення права власності не пов`язується з його нотаріальним посвідченням. Згідно ч. 4 ст. 334 ЦК України, права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», право власності на нерухоме майно підлягає державній реєстрації. Отже, одночасно з набуттям особою у володіння нерухомого майна, шляхом державної реєстрації за нею права власності, така особа за наявності правових підстав набуває право власності на таке майно. Тому підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу (укладення якого підтверджується протоколом електронних торгів) та дії сторін, спрямовані на передання нерухомого майна у володіння покупця (затвердження акта про проведені електронні торги, видача або надсилання його покупцю, звернення покупця до державного реєстратора з метою державної реєстрації права власності за покупцем). Свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) не є правовстановлюючим документом, а лише підтверджує вчинення сторонами дій, спрямованих на передання нерухомого майна у володіння покупцю. Видача свідоцтва не тягне переходу права власності на нерухоме майно від боржника до покупця. Відповідно до ч. 4 ст. 334 ЦК України, права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. Абзац другий пункту 8 розділу X Порядку, відповідно до якого у випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги, не відповідає зазначеній нормі закону, а тому не підлягає застосуванню згідно з частиною сьомою статті 10 ЦПК України. Тому свідоцтво є лише підставою для державної реєстрації права власності за покупцем, але не є правовстановлюючим документом, і вичерпує свою дію із здійсненням такої реєстрації. Аналогічна позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 року по справі №200/606/18. Згідно ч. 3 ст. 26 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону. Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав). За таких обставин, враховуючи викладене та зважаючи на встановлені вище обставини, суд вважає необхідним скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу Нагорної Н.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 50484309, від 26.12.2019 року щодо реєстрації за [PERSON] права власності на нежитлове приміщення, загальною площею 23,2 кв.м, - літ. А, огорожу №1-3, ворота №4, асфальтобетонне замощення, загальною площею 4000,00 кв.м, - літ. І, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , припинивши право власності останнього на вказане майно, у зв`язку із визнанням недійсними результатів електронних торгів та скасування акту про їх проведення по лоту за реєстраційним номером 381574, предметом продажу якого було рухоме майно. Ухвалою Ковпаківського районного суду м. Суми від 05.07.2021 року зобов`язано представника АТ «Сумське НВО» внести на депозитний рахунок суду грошову суму для забезпечення можливого відшкодування майбутніх витрат відповідача на професійну правничу допомогу у зв`язку з розглядом справи у сумі 20000,00 грн. У відповідності до ч. 7 т. 135 ЦПК України, у випадку задоволення позову суд ухвалює рішення про повернення внесеної суми позивачу. Грошові кошти в розмірі 20000,00 грн., які були внесені представником АТ «Сумське НВО» на депозитний рахунок суду 19.07.2021 року, згідно платіжного доручення № 31, підлягають поверненню позивачу. При зверненні до суду із позовною заявою АТ «Сумське НВО» було сплачено 6810,00 грн. судового збору, який, на підставі ст. 141 ЦПК України, підлягає стягненню із відповідачів на користь позивача у дольовому порядку по 2270,00 грн. окремо з кожного.

Outcome: approved