Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-30 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, який представник підтримала у заяві про розгляд справи без її участі, та вимоги мотивує тим, що відповідач [PERSON] зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] , за якою ТОВ «КК «ДОМКОМ СУМИ», починаючи із 01.11.2015 року, надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій/управління багатоквартирним будинком. Нарахування платежів здійснюється у відповідності з тарифами, встановленими рішеннями виконавчого комітету Сумської міської ради. Позивач нараховує щомісяця відповідачу плату за надані послуги, однак останній не сплачує її у повному обсязі, внаслідок чого утворилася заборгованість за період з 01.11.2015 року по 31.07.2021 року в розмірі 10000,14 грн., що підтверджується оборотною відомістю по особовому рахунку № [NUMBER] . Будь-яких звернень з актами-претензіями щодо надання неякісних житлово-комунальних послуг від [PERSON] до ТОВ «КК «ДОМКОМ СУМИ» не надходило. Тому позивач просить стягнути з відповідача заборгованість по оплаті за надані послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій за період з 01.11.2015 року по 31.07.2021 року в розмірі 10000,14 грн., а також 2270,00 грн. судового збору. Ухвалою суду від 08.09.2021 року відкрито спрощене позовне провадження в даній цивільній справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті з викликом сторін. Представника відповідача [PERSON] , адвокат Бондар В.М., у судовому засіданні заперечував проти задоволення заявлених вимог і в обґрунтування своїх заперечень зазначив про відсутність у матеріалах справи Актів наданих послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових території за адресою: [ADDRESS] , та Звіту про їх фактичне виконання. Крім того, до позовної заяви не додано затвердженого кошторису, у якому визначено перелік робіт і регламентовано періодичність їх виконання, зазначено про розмір тарифів за надані послуги за відповідною адресою. З оборотної відомості по особовому рахунку № [NUMBER] , вбачається, що заборгованість за надані послуги обраховується починаючи з листопада 2015 року. Просить застосувати строки позовної давності тривалістю у три роки. Суд, заслухавши пояснення представника відповідача та вивчивши матеріали справи у їх сукупності, вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 16.10.2015 року між КП «Сумижитло» СМР і ТОВ «КК «ДОМКОМ СУМИ», з метою забезпечення кваліфікованого, якісного, гарантованого обслуговування та ремонту житлових будинків, його технічного обладнання та надання житлово-комунальних послуг, було укладено договір №16102015-1У на утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, відповідно до якого КП «Сумижитло» СМР передало ТОВ «КК «ДОМКОМ СУМИ» функції з утримання будинків і споруд та прибудинкової території згідно з переліком будинків, зазначених у Додатку №1 до договору, до якого входить будинок [ADDRESS] . Даний договір набрав чинності 01.11.2015 року (а.с.16-21). З 01.08.2018 року ТОВ «КК «ДОМКОМ СУМИ» надає послуги з утримання житлових будинків, споруд і прибудинкових територій, житлово-комунальні послуги власникам та користувачам житлових та/або нежитлових приміщень за адресою: [ADDRESS] , на підставі Договору №797-У на утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, укладеного між Департаментом інфраструктури міста Сумської міської ради та ТОВ «КК «ДОМКОМ СУМИ» від 01.08.2018 року (а.с.22-27). 18.07.2019 року між ТОВ «КК «ДОМКОМ СУМИ» і співвласниками багатоквартирного будинку за адресою: [ADDRESS] , укладено Договір №696/05-19 про надання послуги з управління багатоквартирним будинком, який набрав чинності з 01.08.2019 року і подовжує діяти станом на час розгляду справи, оскільки жодна із сторін за один місяць до закінчення річного строку дії договору не повідомила у письмовій формі про відмову від договору (а.с.28-39). Нарахування платежів за надані ТОВ «КК «ДОМКОМ СУМИ» послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій здійснюється у відповідності з тарифами, встановленими рішеннями виконавчого комітету Сумської міської ради №557 від 20.10.2015 року, №172 від 06.04.2016 року, № 47 від 26.01.2017 року та №14 від 09.01.2018 року, які оприлюднені/розміщені на офіційному веб-сайті Сумської міської ради (http://smr.gov.ua), не були визнані нечинними чи скасованими у судовому порядку. Як вбачається з Довідки МЄІРЦ про склад сім`ї або зареєстрованих у житловому приміщенні/будинку осіб №657/3639 від 06.07.2021 року, [PERSON] , [INFO] , зареєстрований та є власником квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що також підтверджується Довідкою про реєстрацію місця проживання особи, виданою Управлінням «Центр надання адміністративних послуг у м. Суми» Сумської міської ради від 06.09.2021 року (а.с.12,45). Згідно Оборотної відомості по особовому рахунку № [NUMBER] , відкритому на ім`я [PERSON] , заборгованість за надані послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій за адресою: [ADDRESS] , за період з 01.11.2015 року по 31.07.2021 року, становить 10000 грн. 14 коп. (а.с.6-11). Між сторонами виникли зобов`язальні житлово-комунальні правовідносини, що регулюються Цивільним кодексом України. Відповідно до вимог ст. ст. 316, 317, 322 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно ст. 151 ЖК УРСР, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов`язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги (ч. 3 ст. 162 ЖК УРСР). Пунктом 6 частини 1 статті 1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що індивідуальний споживач фізична або юридична особа, яка є власником (співвласником) нерухомого майна, або за згодою власника інша особа, яка користується об`єктом нерухомого майна і отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з якою або від імені якої укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги. Згідно положень\~ст.\~5\~ЗУ «Про\~житлово-комунальні\~послуги»,\~до житлово-комунальних\~послуг належить,\~крім іншого,\~житлова послуга\~з управління\~багатоквартирним будинком,\~яка включає\~в себе:\~забезпечення утримання\~спільного майна\~багатоквартирного будинку,\~зокрема прибирання\~внутрішньобудинкових приміщень\~та прибудинкової\~території,\~якщо прибудинкова\~територія,\~за даними\~Державного земельного\~кадастру,\~знаходиться у\~власності або\~користуванні співвласників\~багатоквартирного будинку\~відповідно до\~вимог законодавства,\~виконання санітарно-технічних\~робіт,\~обслуговування внутрішньобудинкових\~систем (крім\~обслуговування внутрішньобудинкових\~систем,\~що використовуються\~для надання\~відповідної комунальної\~послуги у\~разі укладення\~індивідуальних договорів\~з обслуговуванням\~внутрішньобудинкових систем\~про надання\~такої послуги,\~за умовами\~яких обслуговування\~таких систем\~здійснюється виконавцем),\~утримання ліфтів\~тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт\~спільного майна\~багатоквартирного будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку. Пунктом 5 частини 2 статті 7 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» встановлено обов`язок індивідуального споживача оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами. За правилом ч. 1 ст. 9 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Відповідно до ст.ст. 526, 530 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Згідно вимог ст.ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, з наданих позивачем на обґрунтування заявлених вимог доказів, які не спростовані жодними належними доводами представника відповідача, вбачається, що [PERSON] зареєстрований та є власником квартири [ADDRESS] , отримав від ТОВ «КК «ДОМКОМ СУМИ» послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій/управління багатоквартирним будинком за вищевказаною адресою, однак плату за них по встановленим тарифам своєчасно не здійснив, у результаті чого виникла заборгованість за період з 01.11.2015 року по 31.07.2021 року в розмірі 10000,14 грн. У судовому засіданні представник відповідача, адвокат Бондар В.М., просив застосувати строк загальної позовної давності тривалістю у три роки, оскільки заявлений до стягнення розмір заборгованості за надані послуги виник починаючи з 01.11.2015 року. Згідно п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду. Відповідно до ст.ст. 256, 257, 261 ЦК України, позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За правилом ч. 3 ст. 267 ЦПК України, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Таким чином, позовна давність пов`язується із судовим захистом суб`єктивного права особи в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Якщо упродовж установлених законом строків особа не подає до суду відповідного позову, то за загальним правилом ця особа втрачає право на позов у розумінні можливості в судовому порядку здійснити належне їй цивільне майнове право. Тобто сплив позовної давності позбавляє цивільне суб`єктивне право здатності до примусового виконання проти волі зобов`язаної особи. Положеннями ст. 264 ЦК України передбачено, що позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. 25.02.2019 року Ковпаківським районним судом м. Суми видано судовий наказ по справі №592/2809/19 за заявою ТОВ «ДОМКОМ СУМИ», яким стягнуто із [PERSON] заборгованість за надані послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій за період з 01.11.2015 року по 31.01.2019 року в розмірі 4628,58 грн. Ухвалою суду від 21.03.2019 року даний судовий наказ було скасовано (а.с.40). Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 07.07.2020 року по справі №712/8916/17, наказне провадження як особливий спрощений вид провадження у цивільному судочинстві спрямоване на швидкий та ефективний захист безспірних прав особи шляхом видачі судового наказу, що одночасно є і судовим рішенням, і виконавчим документом, без судового засідання та без виклику заявника (стягувача) і боржника. Процес доказування для першого починається з моменту подання заяви про видачу судового наказу та закінчується прийняттям цієї заяви судом, тоді як для боржника цей процес розпочнеться, якщо він вирішить подати заяву про скасування судового наказу після отримання копії останнього. Звернення до суду із заявою про видачу судового наказу є правом, а не обов`язком особи, якій належить право вимоги, а також органів і осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Подання заяви про видачу судового наказу заявник (стягувач) не може використовувати згідно з ч. 2 ст. 264 ЦК України з метою переривання позовної давності за відповідною вимогою чи її частиною. На підставі припису з ч. 2 ст. 264 ЦК України переривання позовної давності відбувається у разі подання до суду саме позову до належного відповідача з дотриманням вимог процесуального закону щодо форми та змісту позовної заяви, правил предметної та суб`єктної юрисдикції й інших вимог, порушення яких перешкоджає відкриттю провадження у справі. Новий перебіг позовної давності (після його переривання) починається наступного дня після пред`явлення позов. Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку про необхідність стягнення із [PERSON] на користь ТОВ «ДОМКОМ СУМИ» заборгованості за надані житлово-комунальні послуги з управління багатоквартирним будинком за адресою: [ADDRESS] , у межах строку загальної позовної давності тривалістю три роки, починаючи з дня звернення до суду, тобто за період з вересня 2018 року по липень 2021 року включно, у розмірі 6168,26 грн. У відповідності зі ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути судовий збір у розмірі 1407 грн. 40 коп. (пропорційно розміру задоволених позовних вимог 62%).

Outcome: approved