Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що [INFO] помер її батько [PERSON] . На день смерті проживав разом із співмешканкою [PERSON] , яка померла [INFO] та сином співмешканки [PERSON] , який помер [INFO] . За життя [PERSON] заповітів не складав. Інших спадкоємців, окрім позивача, [PERSON] не мав. Своєчасно вона не звернулася до нотаріальної контори щоб розпочати процедуру спадкування, оскільки не знала правил та порядку прийняття спадщини, не знала про наявність у батька спадкового майна, а також не мала документів, які б підтверджували факт родинних відносин з покійним батьком. Просить суд визначити їй додатковий 3-х місячний строк для прийняття спадщини після померлого [INFO] батька [PERSON] . Позовна заява надійшла до суду 24.09.2020. Ухвалою суду від 25.09.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 20.10.2020 року. Позивач в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Куликівська селищна рада надала відзив на позовну заяву, позов визнає в повному обсязі, просить справу розглянути за відсутності представника Куликівської селищної ради. Третя особа приватний нотаріус Куликівського районного нотаріального округу Пономаренко Є. П. в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, проти задоволення позову не заперечує. Відповідно до ч. 2 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] (а.с. 7). Після його смерті відкрилася спадщина, зокрема до складу спадщини входить право на земельну ділянку (пай), на яку [PERSON] 27.12.1998 року отримав сертифікат серії ЧН № 0121682 (а.с.9). Згідно довідки Куликівської селищної ради Куликівського району Чернігівської області № 471 від 05.12.2019 року [PERSON] на день своєї смерті, [INFO] , був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] з [PERSON] , яка померла [INFO] та [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 8). Згідно з інформаційними довідками із спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та (заповіти/спадкові договори) спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] не заводилась (а.с. Згідно повідомлення приватного нотаріуса Куликівського районного нотаріального округу Пономаренка Є.П. на звернення позивача, [PERSON] було відмовлено нотаріусом у прийнятті заяви про прийняття спадщини у зв`язку із тим, що позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. (а.с. 3). Згідно рішення Куликівського районного суду Чернігівської області від 22.10.2020 року [PERSON] був рідним батьком [PERSON] , [INFO] (а.с. 5). Таким чином, судом встановлено, що позивач. є єдиним спадкоємцем за законом майна померлого [PERSON] , який виявив намір прийняти спадщину. Інших спадкоємців, які претендують на спадщину, судом не виявлено. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.\~1 ст.\~1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Визнання позову відповідачем не суперечить закону правам , свободам чи інтересам інших осіб, та є підставою для задоволення позовних вимог. Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Позивач є спадкоємцем майна покійного [PERSON] за законом, разом зі спадкодавцем не проживав. Куликівською селищною радою позов визнано в повному обсязі, доводи позивача щодо необізнаності про наявність у померлого батька спадкового майна, відповідачем не заперечуються. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення позивача від спадкування, надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини не порушить права інших осіб. Таким чином, суд визнає поважними причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, а тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України, вважає за необхідне визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після померлого [INFO] [PERSON] .

Outcome: approved