Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду із дійсною позовною заявою в обґрунтування якої зазначив, що\~05 липня 2016 року помер його рідний дядько [PERSON], якому за життя належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 6,7492 га на території Воєводської сільської ради Троїцького району Луганської області. Він є єдиним спадкоємцем майна померлого за законом. 08 вересня 2016 року він звернувся до Воєводської сільської ради Троїцького району Луганської області із заявою про прийняття спадщини, але зазначену заяву не подав у встановленому порядку до нотаріуса, в звязку з чим на даний час пропустив строк для прийняття спадщини. На підставі викладеного, просить визнати причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], який помер 05 липня 2016 року та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини терміном у 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Позивач у судове засідання\~не з'явився, надав суду заяву, в якому просив справу розглянути без його участі. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надав заяву, в якій просить розглянути справу у його відсутність та не заперечує проти задоволення позовних вимог. Виходячи з вищевикладеного, а також положень ч. 2 ст. 158, ст. 169 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд вважає, що судовий розгляд справи можливий за відсутності осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши надані письмові докази в їх сукупності, приходить до наступного. Судовим розглядом встановлено, що згідно копії свідоцтва про смерть серії І-ЕД № 486110 від 07 липня 2016 року, [PERSON] помер 05 липня 2016 року (а.с. 6). Згідно копії свідоцтва про народження серії І-БЦ № 017764, [PERSON] народився 03.02.1959 року (а.с. 7), де в графі «мати» вказана [PERSON], та копії свідоцтва про народження серії І-АВ № 382450, [PERSON] народилася 14.02.1970 року (а.с. 8), де в графі «мати» вказана [PERSON]. Згідно копії актового запису про шлюб № 2 від 24.01.1962 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 24 січня 1962 року (а.с.). Згідно копії державного акта на право приватної власності на землю серії IV-ЛГ № 000004, [PERSON] зареєстровано власником земельної ділянки площею 6,7492 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована території Воєводської сільської ради Троїцького району Луганської області (а.с. 12). Згідно копії заяви від 08.09.2016 року [PERSON] звернувся до Воєводської сільської ради Троїцького району Луганської області із заявою про прийняття спадщини, але зазначену заяву не подав у встановленому порядку до нотаріуса, в звязку з чим на даний час пропустив строк для прийняття спадщини (а.с. 11). Згідно повідомлення приватного нотаріуса Троїцького районного нотаріального округу Луганської області [PERSON] № 137/01-09 від 05.04.2017 року, спадкова справа після смерті [PERSON], який помер 05 липня 2016 року, не заводилася (а.с. 21, 22-25). Згідно копії довідки № 685 від 08.09.2016 року, виданої секретарем Воєводської сільської ради Троїцького району Луганської області, [PERSON], який помер 05.07.2016 року, постійно проживав та був зареєстрований в [INFO]. На час відкриття спадщини проживав один (а.с. 10). Відповідно до ч.1, ч.2\~ст.1220 ЦК України\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Згідно зі\~ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.\~Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до\~ст.1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно зі\~ст. 1296 ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Відповідно до\~ст.1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно зі\~ст.1297 ЦК України\~спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Згідно зі\~ст.1272 ЦК України\~якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз'яснень, наданих у п.24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають\~\~провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід\~\~перевіряти\~\~наявність\~\~або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними,\~\~непереборними,\~\~істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд, дослідивши матеріали справи, перевіривши докази, вважає, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, і тому йому необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. На підставі\~ст.ст.1220,\~1268,\~1269,\~1270,\~1272,\~1296,\~1297 ЦК України,\~Постанови Пленуму Верховного суду України від\~30 травня 2008 року № 7 « Про судову практику в справах про спадкування»,

Outcome: approved