Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-27 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом посилаючись на те, що ним 07 вересня 2015 року у Мелітопольському відділенні Приватбанку Запоріжської області помилково перераховано 95 тис. грн. на картковий рахунок відповідача, якого він не знав, ніяких правочинів між ними не укладалося, домовленостей про перерахунок коштів між ними не було. Дізнавшись про помилковий переказ коштів, він звернувся до працівника - консультанта банку і той повідомив позивачу анкетні дані та ідентифікаційний номер особи, на чий рахунок було перераховано вказані кошти. У відповідності до ст.1212 ЦК України просить стягнути на його користь з відповідача 95 тис. грн. та судові витрати - судовий збір. В судовому засіданні в режимі відео конференції представник позивача суду пояснив, що між позивачем та іншою особою була домовленість про перерахунок 95 тис. грн. для придбання будівельних матеріалів. На виконання вказаної домовленості позивачем 07.09.15 через Мелітопольське відділення Приватбанку, розташованого по пр.50 річчя Перемоги,29 був здійснений переказ готівки в сумі 95 тис. грн., але помилково був вказаний картковий рахунок відповідача [PERSON], якого він не знав і ніяких цивільно-правових відносин між ними не було. Дізнавшись про помилковий переказ коштів, він звернувся до працівника - консультанта банку і той повідомив позивачу анкетні дані та ідентифікаційний номер особи, на чий рахунок було перераховано вказані кошти. 02.02.16 позивач звернувся з вимогою до [PERSON] про повернення бузпідставно отриманих коштів, але той відповіді не надав та гроші не повернув. Просить у відповідності до ст.1212 ЦК України стягнути 95 тис. грн. з відповідача на користь позивача. Представники відповідача в судовому засіданні заперечили підстави для задоволення позовних вимог та пояснили, що в даному випадку позивач, здійснивши переказ коштів без відкриття рахунку здійснив касову операцію, тобто вчинив правочин і таким чином ст.1212 ЦК України не може бути застосована до вказаних правовідносин в якості правової підстави для позову позивача. Крім того, позивач та його представник не надали суду доказів про безпідставність внесення коштів у зазначеній сумі на рахунок відповідача у зв»язку з помилковим зазначенням банківського рахунку та прізвища отримувача платежу. Заслухавши представників сторін, дослідивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає до задоволення за наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, між позивачем та іншою особою була домовленість про перерахунок 95 тис. грн. для придбання будівельних матеріалів. На виконання вказаної домовленості позивачем 07.09.15 через Мелітопольське відділення Приватбанку, розташованого по пр.50 річчя Перемоги,29 був здійснений переказ готівки в сумі 95 тис. грн., але помилково був вказаний картковий рахунок відповідача [PERSON], якого позивач не знав і ніяких цивільно-правових відносин між ними не було. Дізнавшись про помилковий переказ коштів, позивач звернувся до працівника - консультанта банку і той повідомив позивачу анкетні дані та ідентифікаційний номер особи - [PERSON], на чий рахунок було перераховано вказані кошти. 02.02.16 позивач звернувся з вимогою до [PERSON] про повернення бузпідставно отриманих коштів. Позивач просить у відповідності до ст.1212 ЦК України стягнути 95 тис. грн. з відповідача на його користь. Загальні підстави для виникнення зобов'язання у зв'язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави визначені нормами глави 83 ЦК України. У відповідності до ч.1 ст.1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно) зобов»язана повернути потерпілому це майно. Тобто ст.1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав. Предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, які виникають у зв'язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна i які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Зобов'язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна, б) набуття або збереження за рахунок iншої особи, в) вiдсутнiсть правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адмiнiстративного акта, правочинну або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України). Об'єктивними умовами виникнення зобов'язань iз набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однiєю особою (набувачем) за рахунок iншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або незбiльшення майна у iншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна на стороні набувача шляхом зменшення або вiдсутностi збільшення на стороні потерпілого; 4) вiдсутнiсть правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб. Вiдповiдно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частин першої та другої статті 509 ЦК України цивiльнi права та обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогiєю породжують цивiльнi права та обов'язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, належать договори та iншi правочини. Зобов'язанням є правовiдношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися вiд певної дiї, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов'язання повинно виконуватися належним чином вiдповiдно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших aктiв цивільного законодавства, а за вiдсутноcтi таких умов та вимог цього Кодексу, інших aктiв цивільного законодавства - вiдповiдно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно із частиною першою статті 177 ЦК України об'єктами цивільних прав є, зокрема, речі, у тому числі гроші. Під вiдсутнiстю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказiвцi закону, або суперечить меті правовiдношення i його юридичному змісту. Тобто вiдсутнiсть правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. (Постанова Верховного Суду України № 6-88цс-13 від 02.10.2013). Зважаючи на вищевказане суд вважає, що в наявності усі зазначені в Постанові ВСУ об»єктивні умови виникнення зобов»язань із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави, а саме: -грошові кошти у сумі 95 тис. грн. надійшли на картковий рахунок [PERSON] (4149….5421) за рахунок [PERSON], що підтверджено наданою позивачем оригіналом заяви на переказ готівки у вказаній сумі на рахунок відповідача; -[PERSON] спричинено майнову шкоду у вигляді зменшення його майна (грошових коштів); -набуття [PERSON] грошових коштів в сумі 95 тис. грн. за рахунок зменшення майна [PERSON], що підтверджено випискою, наданою згідно ухвали суду про забезпечення доказів представником Приватбанку про рух коштів на картковому рахунку [NUMBER], належному [PERSON], згідно якої 07.09.15 вказаний рахунок поповнено готівкою у відділенні Запоріжського РУ, Перше Мелітопольське відділення м.Мелітополь, просп.50-річчя Перемоги,29 в сумі 95000 грн. і в цей же день видано готівкою у відділенні Київського ГРУ, Шевченківське відділення м.Київ, вул.Богдана Хмельницького,84 в сумі 93840 грн.; -відсутня правова підстава для вказаної зміни майнового стану позивача та відповідача, тобто це сталося внаслідок дій, вчинених необгрунтовано. -неповерненя майна, тобто особа повинна звернутися до набувача майна з вимогою про поверненя майна і майно добровільно повернуто не було. 02.02.16 позивач звернувся з вимогою до [PERSON] про повернення бузпідставно отриманих коштів. Суд вважає, що заперечення представників відповідачів проти позову в тій частині, що в даному випадку позивач, здійснивши переказ коштів без відкриття рахунку здійснив касову операцію, тобто вчинив правочин і таким чином ст.1212 ЦК України не може бути застосована до вказаних правовідносин в якості правової підстави для позову позивача спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами про безпідставний переказ коштів позивачем та безпідставне отримання їх відповідачем, так як правочином, у відповідності до ст.202 ЦК України є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов»язків. В той же час доказів відповідачем та його представниками про наявність будь-яких цивільно-правовових відносин між сторонами позову суду не надано. Згідно з п.1.1 Інструкції про ведення касових операцій банками в Україні, затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 01.06.2011 за № 174 до касових документів, які оформляються згідно з касовими операціями, визначеними цією Інструкцією, належать: заява на переказ готівки. Тобто наявність заяви про переказ готівки № IСКTF09070HJ05 від 07.09.15 є достатнім та допустимим доказом переказу грошових коштів на картковий рахунок відповідача. Виписка про рух коштів на картковому рахунку [NUMBER], належному [PERSON] у Приватбанку, згідно якої 07.09.15 вказаний рахунок поповнено готівкою у відділенні Запоріжського РУ, Перше Мелітопольське відділення м.Мелітополь, просп.50-річчя Перемоги,29 в сумі 95000 грн. і в цей же день видано готівкою у відділенні Київського ГРУ, Шевченківське відділення м.Київ, вул.Богдана Хмельницького,84 в сумі 93840 грн. підтверджує отримання коштів [PERSON], а вимога позивача від 02.02.16 до [PERSON] про повернення бузпідставно отриманих коштів є підтвердженням неповерненя коштів. Судом задоволено клопотання представника відповідача про допит свідка - касира [PERSON] першого Мелітопольського відділення Приватбанку, розташованого в м.Мелітополь пр.50 річчя Перемоги,29, яка прийняла 07.09.15 кошти від позивача та переказала їх відповідачу. Умовою задоволення клопотання було надання анкетних даних крім тих? які вказані у фіскальному чекові (адреса, рік народження, тощо) з метою надання доручення про допит вказаного свідка чи допит у режимі відео конференції. Але так як представники відповідача і позивача вказані дані суду не надали, клопотання про допит свідка залишилося невиконаним.

Outcome: approved