Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-25 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, який змінював та уточнював, у якому просить зобов`язати відповідача усунути перешкоди в користуванні квартирою, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , шляхом його вселення та передачі йому ключів від неї. Свої вимоги мотивує тим, що йому та відповідачу на праві власності належать по 1/2 частині вказаної квартири, які були успадковані ними після смерті його сестри [PERSON] . Він не має можливості користуватися вказаним житлом, оскільки відповідач не впускає його до спірної квартири та замкнув вхідні двері на замки, ключі від вхідних дверей квартири йому не передає. В зв`язку з наведеним просить позов задовольнити. Позивач у судове засідання не з`явився, однак його представник - адвокат Гавенко Б.І. подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, зазначивши, що позов підтримує повністю та просить задовольнити /а.с.26/, а відтак їх неявка не перешкоджає розгляду справи. Суд ухвалив проводити заочний розгляд справи без участі відповідача, який відзив на позов не подав, до суду не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час і місце судового засідання, а позивач не заперечує проти такого розгляду справи. 09 січня 2020 року ухвалою суду позовна заява була залишена без руху, оскільки не відповідала вимогам статей 175 та177 ЦПК України. 28 січня 2020 року до суду надійшла заява від представника позивача - адвоката Гавенка Б.І. про усунення недоліків та уточнення позовних вимог /а.с.18/. 29 січня 2020 року ухвалою суду у справі було відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін. Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності та свідоцтва про право спадщини за законом від 16 вересня 2019 року, посвідченого державним нотаріусом Другої львівської державної нотаріальної контори Шевців О.Г., зареєстрованого в реєстрі за № 3-443, позивачу [PERSON] на праві власності належить 1/2 частина квартири [ADDRESS] /а.с.8,9/. Вказана квартира, загальною площею 31,3 кв.м., в цілому складається з однієї кімнати та кухні. Відповідачу [PERSON] на праві власності належить інша 1/2 частина вказаної квартири. Зі змісту позову вбачається, що фактично у спірній квартирі проживає відповідач [PERSON] , який чинить перешкоди позивачу в користуванні квартирою, зачинив вхідні двері до квартири та відмовляється передати позивачу від них ключі, тобто чинить останньому перешкоди у вселені це житло. Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до статті 356 ЦК України, власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дрібному виразі. Статтею 358 ЦК України визначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен зі співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до частини 1 статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Аналіз наведених норм цивільного законодавства України дає підстави для висновку про те, що у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, в тому числі й шляхом звернення до суду за захистом свого майнового права, зокрема з позовом про усунення перешкод у користуванні власністю (негаторний позов). Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 15 серпня 2019 року у справі № 337/4446/18 та від 30 вересня 2019 року у справі № 174/51/17. Беручи до уваги, що позивач є співвласником спірної квартири (у розмірі 1/2 її частини), не має можливості володіти та користуватися своїм житлом на власний розсуд, оскільки відповідач [PERSON] , який є власником іншої частини квартири чинить йому перешкоди, суд, з урахуванням абсолютності права власності, приходить до висновку, що відповідач порушує права та законні інтереси позивача на вільне володіння власністю, тому його права, як співвласника житла, підлягають захисту шляхом його вселення у квартиру [ADDRESS] та зобов`язання відповідача [PERSON] надати [PERSON] ключі від вхідних дверей вказаної квартири і не чинити перешкод у користуванні зазначеним житлом. Враховуючи наведене, суд, дослідивши докази по справі в їх сукупності, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню. На підставі вимог статті 141 ЦПК України судові витрати у виді сплаченого позивачем судового збору в розмірі 768 грн. 40 коп. слід покласти на відповідача.

Outcome: approved