Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив постановити рішення, яким стягнути з відповідача за його користь невиплачену суму страхового відшкодування у розмірі 53 828 грн. 80 коп. та судові витрати. Свої вимоги обґрунтовував тим, що 03.03.2017 року близько 00 год. 45 хв. в м. Новоград-Волинський Житомирської області по вул. Герцена з вини водія автомобіля ВАЗ 21099, державний номерний знак [NUMBER], сталася ДТП, внаслідок якої пошкоджено належний йому автомобіль ВАЗ 11183, державний номерний знак [NUMBER]. Цивільна відповідальність водія автомобіля ВАЗ 21099, державний номерний знак [NUMBER] застрахована ПАТ «СК«Провідна». Остання перерахувала на його розрахунковий рахунок 46 171 грн. 20 коп. страхового відшкодування. Проте, з таким розміром страхового відшкодування він не погоджується, оскільки згідно Звіту про оцінку майна, зробленого на його замовлення ПП «Україна-Екперт-Центер», ринкова вартість автомобіля ВАЗ 11183, 2008 року випуску, станом на 03.02.2017 року становить 123 164 грн. 00 коп. Оскільки страховий ліміт автомобіля ВАЗ 21099, державний номерний знак [NUMBER], складає 100 000 грн. відповідач зобов'язаний провести виплату страхового відшкодування до розміру фактичної матеріальної шкоди завданої автомобілю ВАЗ 11183, внаслідок ДТП, у розмірі 53 828 грн. 80 коп. (100 000,00 - 46 171,20 = 53 828,80). Так як, відповідач відмовив у виплаті цієї суми, він звернувся до суду з цим позовом. 14.11.2017 року представник відповідача подав заперечення проти позову, у якому просив відмовити у задоволенні позову. Заперечення обґрунтовує тим, що позивач, у відповідності до ст. 34 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», отримує право самостійно обирати експерта лише у випадку, якщо страховик не направив оцінювача для визначення розміру збитків, та наданий позивачем звіт не може бути належним доказом. Крім того, позивачем не надано суду доказів, які підтверджують проведення ремонту автомобіля. За клопотанням представника позивача по справі була призначена повторна судово-авто товарознавча експертиза, провадження у справі було зупинено. За клопотанням представника позивача про відкликання призначеної експертизи у зв'язку з її недоцільністю, було винесено ухвалу суду про скасування експертизи від 02.07.2018 року. У судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримав, які просив задовольнити, з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача у судове засідання не з'явився, у запереченні проти позову просив справу розглядати у його відсутності. У судовому засіданні судовий експерт [PERSON], який проводив автотоварознавче дослідження, на замовлення ПАТ «Страхова компанія «Провідна», пояснив, що ринкову вартість автомобіля він брав із Бюлетеня автотоварознавця № 94, що передбачено Методикою, при цьому огляду автомобіля не проводив, оскільки такої необхідності не було. Зазначив, що при автотоварознавчому дослідженні ним не враховувалася наявність на автомобілі ГБО, оскільки матеріали не містили відомості з цього приводу. Представник ПП «Український - Експерт-Центр» Керов С.В. у судовому засіданні пояснив, що під час виконання Звіту про оцінку майна, яке проводилося на замовлення [PERSON] у консультативному порядку, а саме: під час визначення ринкової вартості майна було застосовано порівняльний метод Методики. При цьому було використано для порівняння вартість близько п'яти аналогічних автомобілів. Разом з тим, не враховувався коефіцієнт зносу та коефіцієнт пробігу автомобілів, оскільки останні вже були закладені у вартість аналогічних автомобілів. Заслухавши представника позивача, пояснення експерта та представника експертного підприємства, з'ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд приходить до наступного. Встановлено, що 03.03.2017 року близько 00 год. 45 хв. у м. Новоград-Волинський Житомирської області по вул. Герцена сталася ДТП за участі автомобіля ВАЗ 21099, д.н.з. [NUMBER], під керуванням [PERSON], та автомобіля ВАЗ 11183, д.н.з. [NUMBER], під керуванням [PERSON] Цивільно-правова відповідальність [PERSON] на момент ДТП була застрахована в ПАТ «СК«Провідна», що стверджується Полісом обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів серії АК № 2041419/0607/17, терміном дії до 18.01.2018 року . 04.03.2017 року [PERSON] звернувся до ПАТ «СК «Провідна» із заявою про виплату страхового відшкодування у зв'язку із даним ДТП. З метою визначення розміру матеріального збитку ПАТ «СК «Провідна» замовило проведення автотоварознавчого дослідження у судового експерта товарознавця [PERSON] Відповідно до Звіту № 1663 про проведення оцінки вартості збитку, проведеного судовим експертом [PERSON], вартість відновлювального ремонту автомобіля ВАЗ 11183, д.н.з. [NUMBER], склала 77 697 грн. 22 коп., при цьому: ринкова вартість автомобіля склала 70 171 грн. 20 коп. 02.06.2017 року ПАТ «СК «Провідна» перерахувала на розрахунковий рахунок [PERSON] 46 171 грн. 20 коп. страхового відшкодування, а саме різницю між вартістю транспортного засобу до ДТП (70 171 грн. 20 коп.) та вартістю транспортного засобу після ДТП (24 000 грн. 00 коп.), оскільки вартість відновлювального ремонту транспортного засобу перевищувала ринкову вартість транспортного засобу. Не погодивши із розміром страхового відшкодування позивач замовив Звіт про оцінку майна. Із Звіту про оцінку майна ринкова вартість відновлювального ремонту автомобіля ВАЗ 11183, д.н.з. [NUMBER], склала 104 490 грн. 00 коп., при цьому: загальна ринкова вартість автомобіля склала 123 164 грн. 00 коп. (а.с.11-34). Відповідно до вимог ст. 3 ЦПК України 2004 року кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно зі ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов'язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові), або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконати інші умови договору. Відповідно до статті 6 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» №1961-IV страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров'ю та/або майну потерпілого. Із змісту ст. 990 ЦК України та ч. 1 ст. 25 Закону України «Про страхування» слідує, що здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком. За змістом Закону «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (ст.ст.9, 22, 31, 35, 36), настання страхового випадку (скоєння ДТП) є підставою для здійснення страховиком виплати страхового відшкодування потерпілому відповідно до умов договору страхування та в межах страхової суми. Страховим відшкодуванням у цих межах покривається оцінена шкода, заподіяна внаслідок ДТП життю, здоров'ю, майну третьої особи, у тому числі й шкода, пов'язана зі смертю потерпілого. Для отримання страхового відшкодування потерпілий чи інша особа, яка має право на отримання відшкодування, подає страховику заяву про страхове відшкодування. Таке відшкодування повинне відповідати розміру оціненої шкоди, але, якщо розмір заподіяної шкоди перевищує страхову суму, розмір страхової виплати за таку шкоду обмежується зазначеною страховою сумою. Згідно ст. 30 даного Закону транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з аварійним сертифікатом (рапортом), звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним аварійним комісаром, оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди. Якщо транспортний засіб вважається знищеним, його власнику відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди, а також витрати на евакуацію транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди. За загальним правилом відповідальність несе особа, яка завдала шкоди. Відповідно до ч.1 ст.1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. Згідно з ч. 2 ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п. 3.1, п. 3.2, п. 3.3 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року №142/5/2092 (надалі - Методики), основним підходом до визначення ринкової вартості КТЗ є порівняльний підхід. Порівняльний підхід ґрунтується на аналізі цін продажу (пропозиції) КТЗ, ідентичних або аналогічних оцінюваному на первинному чи вторинному ринках КТЗ, з відповідним коригуванням, що враховує відмінності між об'єктом порівняння та об'єктом оцінки. Найбільш вірогідним методом порівняльного підходу до оцінки КТЗ є метод, заснований на аналізі цін ідентичних КТЗ. У разі неможливості визначення вартості КТЗ з урахуванням цін ідентичних КТЗ допускається використання методу, заснованого на аналізі цін аналогічних транспортних засобів. Згідно п 2.4. Методики, вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Із п. 8.2. Методики слідує, що для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Для визначення вартості матеріального збитку порівнюється сума вартості відновлювального ремонту КТЗ з його ринковою вартістю з урахуванням коефіцієнту фізичного зносу складників. Відповідно п. 7.1. та п. 7.2. Методики оцінка КТЗ здійснюється із застосуванням бази оцінки, яка відповідає ринковій вартості. Основним підходом, який використовується для оцінки КТЗ, є порівняльний підхід. Згідно з ним визначення вартості КТЗ на території України проводиться на підставі їх цін продажу та поточних цін пропозиції до продажу, які зазначені у вітчизняних довідниках. Зазначені ціни є статистично усередненими ціновими даними КТЗ, які були відчужені в Україні згідно з умовами, що відповідають змісту і поняттю «ринкова вартість». Із п. 7.35 Методики у разі відсутності цінових даних КТЗ у довідковій літературі, зокрема зазначеній у додатку 8, а також у разі наявності обставин, зумовлених змінами економічного стану країни, що супроводжуються різкими коливаннями цін на КТЗ, та в інших випадках, коли застосування довідкових даних є неможливим, допускається використання даних обмеженого ринку КТЗ. Пунктом 7.14 Методики передбачено, що у разі відсутності даних щодо ціни нового КТЗ, неможливості її отримання у спосіб, передбачений у пункті 7.35 цієї Методики, значення Цн визначається із співвідношення (Цн' / Цна' = Цн / Цна), де: Цн' - ціна нового КТЗ, що оцінюється, у країні придбання чи провідній країні-експортері; Цна' - ціна нового аналогічного КТЗ, підібраного відповідно до вимог підпунктів 7.12.1, 7.12.2 пункту 7.12 цієї Методики, у країні придбання чи провідній країні-експортері; Цн, Цна - ціна в Україні нового КТЗ, що оцінюється, та аналогічного. Згідно п. 7.9 Методики коефіцієнт коригування ринкової вартості КТЗ за величиною пробігу Г к ураховує відмінності між фактичним середньорічним та нормативним середньорічним пробігом оцінюваного КТЗ. Значення Г к приймається за рекомендаціями, наведеними в довіднику, за даними якого обчислюється вартість відповідного КТЗ, а у випадку, передбаченому пунктом 7.8, - з відповідної таблиці додатка 5. Враховуючи ту обставину, що ПП «Український - Експерт - Центр» під час виконання Звіту оцінки майна, який наданий позивачем по справі, не було враховано коефіцієнт фізичного зносу транспортного засобу, коефіцієнт коригування ринкової вартості КТЗ за величиною пробігу та Звіт носив консультативний характер, останній не може бути належним доказом по справі. У свою ж чергу, позивачем не було спростовано Висновок експерта, який наданий представником відповідача, відповідно до якого транспортний засіб позивача, у розумінні ст. 30 Закону «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», вважається фізично знищеним. Крім того, позивачем не надано суду доказів про те, що автомобіль відремонтовано і на його відновлення витрачено більше коштів, ніж відшкодовано відповідачем по справі. За таких обставин, у задоволенні позову слід відмовити. Відповідно до ч. 1 ст. 241 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З урахуванням того, що суд відмовляє у задоволенні заявлених вимог, не підлягає стягненню із відповідача на користь позивача сплачений судовий збір.

Outcome: dismissed