Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-18 00:00:00

Позивач звернувся до суду із даним позовом, в якому просив стягнути солідарно з відповідачів у відшкодування матеріальної шкоди 47 808 грн., що включає 41 808 грн. збитків в результаті затоплення квартири та 6 000 грн. витрат на експертне дослідження. В обґрунтування вимог зазначив, що 29.08.2020 року сталось залиття належної йому квартири [ADDRESS] сусідами зверху. Актом складеним третьою особою встановлено, що залиття квартири сталося з вини відповідачів, які є власниками квартири, що знаходиться поверхом вище над квартирою позивача. З метою встановлення розміру завданих збитків, позивач звернувся до «ТОВ «Судова незалежна експертиза України» для проведення будівельно-технічного експертного дослідження квартири. Відповідно до вказаного висновку сума збитків завданих позивачу складає 41 808 грн. з урахуванням фізичного зносу будівельних матеріалів та ПДВ. На проведення дослідження позивачем було витрачено 6 000 грн. 00 коп. Ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 25.11.2020 року відкрито спрощене позовне провадження та призначено справу до розгляду. Представником відповідача [PERSON] подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог повністю, з огляду на наступне. Відповідно до Акту представників ПОЖ затоплення квартири позивача виникло внаслідок корозії металу трубопроводу гарячого водопостачання у квартирі відповідачів. Обов`язок щодо утримання в належному технічному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонту внутрішньо будинкових мереж, вжиття заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій відноситься до обов`язків виконавця послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. 23.06.2014 року відповідачка як споживач уклала з ПОЖ ВК Української міської ради як Виконавець - Договір № 5813 про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, який пролонгований і діє в даний час. Виконавець з 23.06.2014 року до 02.09.2020 року жодного разу не надавав послуг передбачених договором Споживачу. Не проводив обстеження інженерних мереж, а саме трубопроводу гарячого водопостачання не утримував внутрішньо будинкову мережу в належному технічному стані, не здійснював обслуговування і ремонт, не вжив своєчасних заходів до забезпечення аварійним ситуаціям, та їх ліквідації у квартирі [ADDRESS] , що призвело до пошкодження трубопроводу гарячого водопостачання - витоку води і заподіяння збитків Споживачу і власнику квартири [ADDRESS] [PERSON] . Вважає, що позов заявлено дло неналежного відповідача. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Пояснила, що квартира позивача була затоплена з вини відповідачів, які є власниками квартири [ADDRESS] . Вказані обставини вбачаються з акту ПОЖ та інших доказів щодо причини затоплення, яке мало місце 29.08.2020 року. Представник відповідача та відповідач [PERSON] в судовому засіданні проти позовних вимог заперечили та просили відмовити у позові повністю. Пояснили, що в квартирі тривалий час ніхто не проживав, ремонт не здійснював. В 2020 році вона розпочала ремонті роботи. Труби водопостачання, які знаходяться в квартирі відповідачів поржавіли, оскільки тривалий час третя особа не здійснювала їх відповідний огляд та заміну, хоча згідно укладеного договору повинна була це роботи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час розгляду справи був повідомлений належним чином. Заяв, клопотань суду не надав. Представник третьої особи до суду не з`явився, про час розгляду справи був повідомлений належним чином. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що разом з сім`єю проживає у квартирі [ADDRESS] , яка належить її товаришу [PERSON] .. 29.08.2020 року сталося затоплення вказаної квартири сусідами зверху. В результаті пошкодження була залита вся квартира, частково пошкоджені меблі. Відновлювальний ремонт до цього часу не проведений. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали цивільної справи, вислухавши свідка, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ч.3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Згідно зіст.5 ЦПКУкраїни здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права з дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (ст.263ЦПК України). Під час ухвалення рішення суд вирішує зокрема такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або відмовити в позові (ст. 264ЦПК України). В судовому засіданні встановлено та матеріалами справи підтверджено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 12.06.2012 року, копією витягу про державну реєстрацію прав, копією технічного паспорту на квартиру. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] згідно Інформації з Державного реєссстру речових прав на нерухоме майно є співвласниками квартири [ADDRESS] . Як вбачається з копії доповідної записки від 29.08.2020 року, складеної оператором диспетчерської служби ПОЖ [PERSON] , що останньою було прийнято заявку №659, уч. 4 від мешканців кв. [ADDRESS] . Зі слів чергового слюсаря, спочатку був відключений стояк гарячого водопостачання. Потім слюсар зайшов у квартиру № 58 , оглянув стояк і виявив великий отвір у в трубі гарячого водопостачання, а також доповів, що стоякові труби дуже ржаві. Комісією в складі інженера з виробництва [PERSON] , начальника дільниці ВДТП [PERSON] , начальника дільниці В/В Граба О.С. проведено обстеження квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією акту від 02.09.2020 року. З даного акту вбачається, що при обстеженні квартири № 50 виявлені пошкодження ламінату, стін, стелі, пошкоджено електропроводку, дверну коробку. Під час огляду даної квартири було виявлено отвір в трубі гарячого водопостачання. Інженерні комунікації трубопроводи гарячого та холодного водопостачання знаходяться в аварійному стані. Звернень до ПОЖ від мешканців № 58 не надходило. Відповідно до висновку будівельно-технічного дослідження № ED-1727-1-1607/20 від 17.09.2020 року складеного судовим експертом Комашко Р.В. на замовлення позивача [PERSON] розмір матеріальної шкоди, що завдано внаслідок залиття квартири [ADDRESS] становить 41 808 грн. 25 коп. з урахуванням ПДВ. Відповідно до Акту № ED-1727-1-1607-20 приймання-передачі наданих послуг від 25.09.2020 року та рахунку від 08.09.2020 року вартість експертного дослідження складає 6 000 грн. 00 коп. Згідно копії акту б/н від 10.09.2020 року затоплення виникло внаслідок корозії металу трубопроводу у квартирі відповідачів. Відповідно до копії листа № 97 від 04.03.2021 року начальника ПОЖ [PERSON] , ділянка труби, яка була пошкоджена корозією металу та стала причиною залиття 29.08.2020 року, знаходиться в межах житлового приміщення, а саме квартири [ADDRESS] . Згідно вимог ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Разом з тим, згідно вимог ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно вимог статей12, 76, 79, 81 ЦПК України суд вирішує цивільно-правовий спір на засадах змагальності, кожна сторона зобов`язана доказами довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства(ст.13ЦПК України) суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показання свідків. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Стаття 322 Цивільного кодексу України покладає на власника тягар утримання майна, тобто власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно статті 383 Цивільного кодексу України, власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Статтею 10 Житлового кодексу України визначено, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства. У відповідності до статті 151 Житлового кодексу України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати і порядку придомову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України. За загальним правилом статті 1166 ЦК України шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто у даному випадку дія презумпція відповідальності особи, яка завдала шкоду. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 2 Постанови від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо заподіювач шкоди не був уповноважений на такі дії. Під майновою шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковою для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди . Власність зобов`язує (частина 4 статті 319 Цивільного кодексу України). Ця правова норма не лише покладає на власника обов`язки, а й орієнтовно вказує до чого зобов`язаний власник. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Вказаним вимогам наявний у справі Акт про залиття в цілому відповідає. Той факт, що у ньому не зазначено про сторін у справі не свідчить про його недостовірність. Відповідач на спростування змісту цього документу, не надала до суду першої інстанції належних і допустимих доказів, якими суд не вважає фотографію, що відповідач додала до акту ПОЖ від 10.09.2020 року, оскільки вона не спростовує причини затоплення. Крім того, відомості, які зазначені в цьому Акті узгоджуються з іншими матеріалами справи, з висновком спеціаліста, який досліджував квартиру позивача після її залиття. Відповідачі належним чином не спростували презумпцію своєї відповідальності за завдану позивачу шкоду. При цьому суд також зважає на те, що відповідач не заперечує, що залиття квартири позивача відбулося з її квартири, внаслідок корозії металу трубопроводу гарячого водопостачання, однак при цьому свою відповідальність за належний стан водопроводу у своїй квартирі не спростувала. Її доводи про те, що прорив труби відбувся поза межами її відповідальності - належним чином не доведені. В добровільному порядку відповідачем шкода завдана залиттям квартири не відшкодована. За таких обставин, суд вважає, що позивачем доведено розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири. Разом з цим, оскільки ремонт квартири позивача не проведений юридичною особою або фізичною особою-підприємцем, які є платниками податку на додану вартість, то з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню матеріальна шкода без урахування податку на додану вартість в розмірі 33446 грн. 40 коп. Відповідно до ст.139, 141 ЦПК України стягненню із відповідачів на користь позивача підлягають витрати за будівельно-технічне дослідження в розмірі 6 000 грн. та сума сплаченого судового з бору при подачі позову у розмірі 840 грн. 80 коп.

Outcome: partial