Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-20 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що він та його дружина [PERSON] є власниками квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS]. 02.06.2012 року позивач разом із сім'єю знаходився на відпочинку у батьків в іншій області і дізнався від сусідів по телефону, що в його квартирі трапилося залиття водою. 03.06.2012 року він повернувся додому і виявив, що в приміщенні кухні сталася аварія, причиною якої стало прогорання (пробій електричним струмом) гнучкого водопровідного шлангу в металевій оплітці, який з'єднував трубу центрального водопостачання в приміщенні кухні і водонагрівач. На гнучкому шлангу при візуальному огляді з обох кінців та посередині було видно сліди сажі від прогару. В результаті аварії вода залила кухню, коридор, кімнату (гостинну) та почала виливатися через зачинені двері у коридор, а також через підлогу та перекриття проливалася на перший поверх в нежитлове приміщення, де розташований офіс комерційної фірми. Після звернення сусідів в диспетчерську службу КЖЕП №36 централізована подача води по стояку на 16-поверховий будинок була припинена. При цьому, з»ясовано, що 02.06.2012 року електриком КЖЕП №36 проводились ремонтні роботи у будинку №60 блок №8 по вул. Запорізьке шосе у зв»язку з відсутністю напруги і в результаті помилкових дій якого були пошкоджені електроприлади мешканців будинку. Позивач зазначає, що він звернувся до КЖЕП № 36 з телеграмою від 09.06.2012 року, в якій просив направити комісію для складання акту залиття квартири, проте комісія направлена не була. 11.06.2012 року ним в присутності сусідів [PERSON] та [PERSON] був складений Акт про залиття (аварію) що трапилася 02 червня 2013 року в квартирі [ADDRESS] в системі холодного водопостачання, проте КЖЕП № 36 своїх представників для участі у складанні Акту про залиття не направив. Позивач зазначає, що в наслідок аварії в його квартирі було пошкоджено: паркет в кімнаті (гостинній), площа покриття якого складає 18,2 кв.м., який здувся хвилями висотою від 10 см. до 40 см.; розбухли дві дверцята кухонної шафи; розбухли в нижній частині вхідні двері; пошкоджений паркет кімнати, площею 11,8 кв.м., в наслідок чого йому заподіяно матеріальну шкоду. Відповідно до Звіту про оцінку вартості збитків, викликаних затопленням нерухомого майна, розташованого за адресою: [ADDRESS], складеного Приватним підприємством «Альта - Консалтинг», станом на 13.06.2012 року прямі збитки від залиття вказаної квартири склали 7 578,00 гривень. 30.07.2012 року він уклав договір № 20 з ФОП [PERSON] по ремонту приміщень належної йому квартири, вартість ремонтних робіт встановлена згідно з договірною ціною в розмірі 7393,00 гривень. Ремонтні роботи були виконані та 28.08.2012 року між сторонами угоди був підписаний Акт прийомки виконаних підрядних робіт. Згідно квитанції до прибуткового касового ордера № 1 від 28.08.2012 року, виданого ПП [PERSON], прийнято від [PERSON] за виконані роботи 7 393,00 грн. Як зазначив позивач у позовній заяві, в наслідок залиття квартири йому та родині була завдана не лише матеріальна, а й моральна шкода через зіпсований відпочинок та незручності, які виникли під час ремонту квартири. Внаслідок залиття квартири йому довелося витрачати кошти, які були заплановані на відпочинок сім`ї, на ремонтні роботи, що також спричинило незручності та вимусило його переносити термін щорічної відпустки. Крім того, залиття спричинило появу у квартирі запаху мокротиння, що псувало йому нерви та відображалося на настрої і на психологічному стані його та членів родини. На цей період часу родина позивача була вимушена змінити свій звичний ритм життя, не могла приймати дома в гостях своїх друзів та батьків, які живуть в інших містах, оскільки в різних кімнатах проводилися ремонтні роботи. Все це створювало значні незручності, які відповідач із сім`єю вимушені були пережити, і тому, вважає, що має право на відшкодування як матеріальної так і моральної шкоди. Позивач просить стягнути з відповідача на його користь в якості відшкодування матеріальної шкоди грошові кошти у розмірі 7393,00 грн. та на відшкодування моральної шкоди 15000,00 грн., а також понесені витрати по справі. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти позову, в подальшому в судове засідання повторно не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, тому суд відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України з урахуванням згоди позивача вважає можливим провести заочний розгляд справи. Вислухавши позивача, свідків, дослідивши докази у справі, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, з наступних підстав. Згідно зі ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1172 ЦК юридична особа відшкодовує шкоду, завдану її працівником під час виконання ним своїх трудових (службових)обов'язків. У відповідності з ч. 1 ст. 1188 ЦК України шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується на загальних підставах, а саме: шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою. Згідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов»язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. У відповідності до ст.ст. 10, 60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Згідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, при цьому кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до ст.57 цього Кодексу доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Як встановлено в судовому засіданні, позивач та його дружина [PERSON] є власниками квартири, розташованої за адресою [ADDRESS]. 02.08.2012 року в системі внутрішньодомової електропроводки блоку [ADDRESS] сталася аварія, яка спричинила чисельні пошкодження електроприладів мешканців будинку. Встановлено, що залиття водою сталося в наслідок дій електрика КЖЕП №36 [PERSON] при здійснені ним ремонту внутрішньобудинкової електросистеми 02.06.2012 року, що не було спростовано відповідачем. Залиття в квартирі позивача сталося у його відсутності та у відсутності членів його сім»ї, і, повернувшись додому ним було виявлено, що аварія трапилася в приміщенні кухні квартири, причиною аварії стало прогорання (пробій електричним струмом) гнучкого водопровідного шлангу в металевій оплітці, який з'єднував трубу центрального водопостачання і водонагрівач. На гнучкому шлангу при візуальному огляді з обох кінців вбачалося сліди сажі від прогару. В результаті аварії вода залила кухню, коридор, кімнату (гостинну), та почала виливатися через зачинені двері у коридор, а також через підлогу та перекриття проливатися в нежитлове приміщення на перший поверх. Після звернення жильців будинку до диспетчерської служби КЖЕП № 36 централізована подача холодної води по стояку 16-поверхового будинку була припинена. Факт аварії в системі внутрішньодомової електропроводки вказаного будинку [ADDRESS] з вини працівника відповідача підтверджується скаргами мешканців будинку - [PERSON] від 15.06.2012 року, який проживає в квартирі [ADDRESS] цього будинку, [PERSON], який проживає в квартирі [ADDRESS], [PERSON] - від 13.06.2012 року, яка проживає в квартирі [ADDRESS], [PERSON] - від 13.06.2012 року, який проживає в квартирі [ADDRESS], [PERSON] - від 13.06.2012 року, яка проживає в квартирі [ADDRESS], [PERSON] - від 13.06.2012 року, яка проживає в квартирі [ADDRESS], [PERSON] від 03.07.2012 року, з якими вони звернулися до КЖЕП № 36. Обставини аварії в системі внутрішньодомової електропроводки 02.06.2012 року у вказаному будинку підтвердили в судовому засіданні свідки, які є сусідами позивача, саме [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Як пояснив в судовому засіданні свідок [PERSON], 02.06.2012 року в його квартирі [ADDRESS] в обідній час, коли всі мешканці квартири були дома, в результаті «короткого замикання», він та члени його сім'ї відчули хлопок та стрімке задимлення квартири, а також почули, що в ванній кімнаті почала витікати вода з гнучкого шлангу, що з'єднував бойлер з трубою водопостачання. Після виявлення залиття він швидко перекрив воду в квартирі, чим унеможливив затоплення квартири водою, і при візуальному обстежені побачив що гнучкий шланг був в декількох місцях пропалений електрострумом. Як пояснили в судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON], напередодні 01.06.2012 року на 16 поверсі в щитовій їх будинку сталося займання електропроводки і аварійна служба міськелектромереж, яку вони викликали 01.06.2012 року, відключила від електропостачання 16 поверх будинку.Наступного дня 02.06.2012 року [PERSON], який проживає в квартирі [ADDRESS], зранку викликав електрика КЖЕП № 36 для полагодження електропроводки. Під час роботи електрика КЖЕП № 36 з полагодження внутрішньодомової проводки в блоці № 8 в обідній час сталося коротке замикання, яке призвело до чисельних пошкоджень електроприладів в квартирах мешканців [ADDRESS] та, зокрема, пробоях гнучких шлангів, які з'єднували бойлери із трубою холодного водопостачання в квартирах [ADDRESS], в якій мешкає [PERSON], та квартирі [ADDRESS], в якій мешкає позивач. У зв'язку з відсутністю позивача в цей час у квартирі трапилося залиття водою, що спричинило матеріальну шкоджу позивачеві. Встановлено, що 09.06.2012 року позивач направив на адресу відповідача телеграму з проханням направити комісію для складання Акту затоплення квартири [ADDRESS], відповіді на яку не отримав. Судом також встановлено, що після отримання скарг мешканців блоку [ADDRESS] стосовно аварії, що сталася 02.06.2012 року, КЖЕП № 36 своїх представників для встановлення факту та причини аварії не направив, відповіді скаржникам не надав. 11.06.2012 року в присутності мешканців [ADDRESS] [PERSON], яка проживає в квартирі [ADDRESS], та [PERSON], яка проживає в квартирі [ADDRESS], за участю власників квартири [ADDRESS] [PERSON] та [PERSON], був складений Акт про залиття (аварію), що трапилася на системі водопостачання. Відповідач для участі в складанні Акту своїх представників не направив. Зазначеним Актом було зафіксовано факт залиття квартири позивача водою за вищенаведених обставинах та встановлених причинах та зазначено, що в наслідок аварії в квартирі позивача було пошкоджено: паркет в кімнаті (гостинній), площа покриття якого складає 18,2 кв.м., який здувся хвилями висотою від 10 см. до 40 см.; розбухли дві дверцята кухонної шафи; розбухли в нижній частині вхідні двері; пошкоджений паркет кімнати, площею 11,8 кв.м. Відповідачем, який заперечував проти позову, не надано суду будь-яких доказів того, що залиття квартири позивача виникло не з вини електрика КЖЕП №36 [PERSON], як не надано доказів причини такого залиття, клопотання про проведення відповідної судової експертизи ним не заявлялося. Суд вважає необґрунтованими доводи представника відповідача в запереченнях про те, що позивач не запрошував працівників КЖЕП №36 для складання Акту про залиття та не узгоджував можливості створення комісії для встановлення причини залиття, оскільки це спростовується матеріалами справи, а зокрема поясненнями вказаних свідків, направленням позивачем відповідачу телеграми з проханням направити комісію для складання акту, книгою реєстрації вхідної документації КЖЕП №36, в якій зафіксовано надходження цього повідомлення. Встановлено, що в наслідок пошкодження квартири позивачеві було заподіяно матеріальну шкоду. Відповідно до «Звіту про оцінку вартості збитків, викликаних затопленням нерухомого майна, розташованого за адресою: [ADDRESS]», складеного за замовленням позивача Приватним підприємством «Альта - Консалтинг», станом на 13.06.2012 року збитки від залиття вказаної квартири склали 7 578,00 гривень. 30.07.2012 року між позивачем та ФОП [PERSON] був укладений договір № 20 по ремонту приміщень вказаної квартири, відповідно до якого вартість ремонтних робіт встановлена згідно з договірною ціною в розмірі 7393,00 гривень. Відповідно до умов договору в квартирі позивача ФОП [PERSON] були виконані ремонті роботи та 28.08.2012 року між сторонами угоди був підписаний Акт прийомки виконаних підрядних робіт. Згідно квитанції до прибуткового касового ордера № 1 від 28.08.2012 року, виданого ПП [PERSON], від [PERSON] прийнято за виконані роботи грошові кошти у розмірі 7 393,00 грн. Будь-яких доказів того, що вартість ремонтних робіт складала іншу суму, ніж зазначена позивачем, та щодо характеру пошкоджень в квартирі позивача, відповідачем суду не надано, клопотання про проведення відповідних судових експертиз відповідачем не заявлялося. Зважаючи на те, що позивачем для виконання ремонтних робіт, необхідних для відновлення пошкодженої квартири було витрачено грошові кошти у розмірі 7 393,00 грн., які відповідно до ч.2 ст.1192 ЦК України є реальними збитками, ця сума підлягає стягненню з відповідача, оскільки зазначена матеріальна шкода заподіяна діями працівника КЖЕП № 36 - електрика [PERSON] під час полагодження ним внутрішньодомової проводки, що не було спростовано відповідачем. Задовольняючи позовні вимоги позивача про стягнення з відповідача матеріальної шкоди, суд вважає такими, що підлягають задоволенню частково і позовні вимоги позивача про стягнення моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Згідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно з ч. 2 ст. 23 ЦК України моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 із змінами, внесеними постановою ВСУ № 5 від 25 травня 2001 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Встановлено, що з вини відповідача позивачеві була дійсно заподіяна моральна шкода. В наслідок залиття квартири був зіпсований відпочинок позивача та його родини, оскільки, дізнавшись про залиття від сусідів, він був змушений повернутися з відпустки, зіпсувавши собі відпочинок та будучи вимушений перенести його на інший період, що спричинило йому незручності, які виникли під час термінового незапланованого ремонту квартири та понесення значних витрат на ремонт. Через пошкодження квартири та необхідність проведення ремонту позивач з родиною не мали можливості приймати вдома своїх друзів, родичів та батьків, які живуть в інших містах, були вимушені додатково приймати заходи щодо організації свого життя. Вказаним порушилися нормальні життєві зв'язки позивача через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, що завдало позивачу та членам його сім'ї значні незручності та моральні страждання, У позові позивач просив стягнути з відповідача на його користь на відшкодування моральної шкоди 15 000 гривень. Вирішуючи питання про розмір компенсації позивачу моральної шкоди, суд виходить з характеру та обсягу душевних страждань, яких він зазнав, та враховує, що мова йде про розумне і справедливе відшкодування (компенсацію) моральної шкоди, якої б вистачило для морального задоволення позивача з боку відповідача, а не про покарання останнього за його неправомірні дії, що не відповідало б принципам цивільного законодавства, визначеним статтею 3 ЦК України. Виходячи з цього, суд вважає за можливе визначити доведеною заподіяну моральну шкоду у розмірі 1000,00 грн., у задоволенні іншої частини ці позовні вимоги задоволенню не підлягають. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, тому з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесе ні витрати по справі в сумі 230,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial