Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Померла проживала та була зареєстрована одна. До складу спадщини входить земельна частка (пай) в КСП «20-річчя Жовтня» розміром 3,75 в умовних кадастрових гектарах. У лютому 2020 року позивач в будинку покійних батьків виявив документи на належну матері земельну ділянку та заповіт. На випадок своєї смерті все своє майно [PERSON] заповіла йому - синові [PERSON] , та онуці - [PERSON] . Спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, що свідчить про те, що [PERSON] , якій було відомо по відкриття спадщини, спадщину не прийняла. 13 березня 2020 року він звернувся до приватного нотаріуса Куликівського районного нотаріального округу Тимощука В. О. з питання прийняття спадщини та отримав роз`яснення про неможливість отримання свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Своєчасно у шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори, оскільки не знав, що за життя мати мало право на земельну ділянку та не знав про існування заповіту. Просить суд визначити йому додатковий 2-х місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] матері [PERSON] . Позивач та його представник адвокат Мажуга О. В. в судове засідання не з`явилися, надавши заяву про розгляд справи за їх відсутності. Куликівська селищна рада надала відзив за підписом селищного голови Халімон Н. М., відповідно до якого позовні вимоги [PERSON] визнала в повному обсязі, не має заперечень проти їх задоволення, справу просить розглянути у відсутність представника Куликівської селищної ради. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, зазначила, що надалі претензій на спадщину не матиме. Позовна заява надійшла до суду 06 червня 2020 року. Головуючий суддя своєю ухвалою від 10 червня 2020 року позовну заяву прийняв до розгляду та відкрив провадження у справі, підготовче провадження закрито 15 вересня 2020 року, судове засідання призначене на 02 жовтня 2020 року. Відповідно до\~ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Згідно з ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с. 8). Згідно з довідками Куликівської селищної ради Чернігівської області [PERSON] померла [INFO] , на день смерті була зареєстрована одна в [ADDRESS] , але проживала разом з сином [PERSON] . Після смерті матері [PERSON] доглядав за будинком, сплачував платежі, в його користування перейшли речі померлої (а.с. 10,11). На випадок своєї смерті [PERSON] залишила заповіт, за яким все своє майно заповіла сину [PERSON] та онуці [PERSON] (а.с. 44). Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] не заводилась (а.с. 42). Згідно зі свідоцтвом про народження [PERSON] , його матір`ю була [PERSON] (а.с. 9). Відомостей про інших спадкоємців суду не надано. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними,\~\~непереборними,\~\~істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Позивач є спадкоємцем майна покійної [PERSON] як за законом, так і за заповітом. Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини\~визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.\~\~Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Позивач є спадкоємцем майна покійної [PERSON] за законом та за заповітом. Відповідачами не оспорювалися його доводи про незнання про наявність у померлої матері спадкового майна та заповіту. Оскільки власники земельних ділянок отримують орендну плату від агропромислових підприємств і заінтересовані у додаткових грошових надходженнях, несвоєчасне звернення з заявою про прийняття спадщини підтверджує незнання позивачем про факт існування у спадкодавця права на земельну частку (пай). Таким чином, суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, тому відповідно до вимог\~ст. 1272 ЦК України\~йому необхідно визначити додатковий\~строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] .

Outcome: approved