Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-12 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, у якому, в остаточному варіанті просить суд стягнути з відповідачів на свою користь завдані позивачу діями відповідачів збитки у розмірі 4 031,83 грн., та понесені позивачем судові витрати. В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що, 03.01.2012 року під час планової перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок на об'єкті відповідачів за адресою: [ADDRESS] позивачем було виявлено самовільне підключення відповідачів до електричної мережі після відключення та зняття засобу обліку, що є порушенням п.48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999р. № 1357 (далі - ПКЕЕн), яке спричинило збитки позивачу на суму 4 031,83 грн. В судове засідання представник позивача не з'явився, надав суду письмову заяву, у якій зазначив, що підтримує позов повністю, просить провести розгляд справи за його відсутності, та, не заперечує проти заочного розгляду справи у разі відсутності відповідачів. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явились, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку, причину неявки в судове засідання не повідомили, що дозволило суду визнати їх неявку в судове засідання з неповажних причин та, за письмовою згодою позивача, відповідно до ст.224 ЦПК України, провести заочний розгляд справи у їх відсутності, на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. В ході судового розгляду, з урахуванням наданих суду доказів, було встановлено, що, згідно Протоколу №652/ Д015833 від 27.01.2012р. засідання комісії Дніпродзержинського РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем [PERSON] ПКЕЕн, розглянувши Акт №Д015833 від 03.01.2012р., вказана комісія встановила, що, вищевказаний акт складено правомірно, а також, відповідно до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачами ПКЕЕн, вказана комісія здійснила розрахунок недорахованої електроенергії, яка складає 12469 кВт/г та відповідає сумі 4031,83 грн. Як зазначено в Акті №Д015833 від 03.01.2012р. про порушення ПКЕЕн, складеного працівниками позивача, останні, в присутності [PERSON] встановили, що, при користуванні електричною енергією за адресою: м. Дніпродзержинськ, вул.Бойко, 33-32, споживач порушив п.48 ПКЕЕн, а саме здійснив самовільне підключення після відключення поза приладом обліку. Згідно Розрахунку розміру відшкодування збитків по Акту №Д015833 від 03.01.2012р., внаслідок порушення споживачем електроенергії [PERSON] за адресою [ADDRESS] ПКЕЕн, позивачу було завдано збитки на суму 4031,83 грн. Посилаючись на ст.ст.1166, 1192 ЦК України, позивач просить суд стягнути з відповідачів [PERSON] та [PERSON] завдані позивачу збитки у сумі 4031,83 грн. Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не можуть ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ст.26 Закону України «Про електроенергетику» N 575/97-ВР від 16.10.1997р., споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Згідно ст.3 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» N 1875-IV від 24.06.2004р., предметом регулювання цього Закону є правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг. Суб'єктами цього Закону є органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, власники, виробники, виконавці та споживачі житлово-комунальних послуг. Згідно ст.1 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» N 1875-IV від 24.06.2004р., споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу. Згідно ч.3 ст.20 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» N 1875-IV від 24.06.2004р., споживач, між іншим, зобов'язаний: 1) укласти договір на надання житлово-комунальних послуг, підготовлений виконавцем на основі типового договору; 3) забезпечувати цілісність засобів обліку комунальних послуг та не втручатися в їх роботу. Згідно п.3 ч.2 ст.21 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» N 1875-IV від 24.06.2004р. виконавець зобов'язаний підготувати та укласти із споживачем договір на надання житлово-комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов його виконання згідно з типовим договором. З вищенаведених норм діючого законодавства суд вбачає, що, саме споживач - особа, яка отримує житлово-комунальну послугу, відповідно до умов договору про надання житлово-комунальних послуг несе відповідальність за шкоду, заподіяну позивачу. При цьому, підставою для притягнення особи до цивільно-правової відповідальності на підставі ст.1166 ЦК України є склад цивільного правопорушення, який складається з: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи; шкоди, завданої такою поведінкою; причинного зв'язку між протиправною поведінкою і шкодою; вини особи, яка заподіяла шкоду, у вигляді умислу або необережності. Як вбачається з матеріалів справи, на час планової перевірки об'єкту нерухомого майна за адресою: [ADDRESS], здійснених позивачем 03.01.2012 року, споживачами наданих позивачем послуг являлись відповідачі [PERSON] та [PERSON]. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що, дійсно мали місце обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, при цьому відповідальними за завдані позивачу збитки є споживачі - відповідачі [PERSON] та [PERSON]. Таким чином, встановивши в судовому засіданні, що, позовні вимоги позивача в частині стягнення з відповідачів завданих позивачу збитків на загальну суму 4031,83 грн. є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню, суд, на підставі ст.88 ЦПК України також вважає необхідним стягнути з відповідачів на користь позивача понесені останнім, та документально підтверджені судові витрати у розмірі 229,40 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved