Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-20 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, в обґрунтування вимог якого зазначив, що він, разом із [PERSON] і ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» є стягувачем у зведеному виконавчому провадженні № 47967772, де [PERSON] є боржником. Арештоване у зазначеному виконавчому провадженні нерухоме майно боржника за адресою: [ADDRESS] тричі було виставлене на електронні торги, однак не реалізоване. Посилаючись на те, що вказані торги було проведено із порушенням вимог Закону України «Про виконавче провадження» і Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, позивач вважає, що його права порушено, оскільки у зв`язку з нереалізацією майна боржника, він позбавлений можливості отримати кошти на виконання судового рішення за рахунок майна останнього, а тому просить визнати недійсними електронні торги стосовно реалізації житлового будинку, площею 201,4 кв.м. і земельної ділянки 0,2 га кадастровий номер 3221484000:07:013:0380, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] і незавершеного будівництва, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , організовані та проведені старшим державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Башіловим В.О. і ДП «Сетам» згідно із протоколами № 356159 від 06.09.2018 pоку, № 361624 від 10.10.2018 року і № 390668 від 04.03.2019 року. Позивач в судовому засіданні підтримав вимоги позову та просив задовольнити позов з викладених у ньому підстав. Відповідач старший державний виконавець відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Башілов В.О. в судове засідання не прибув, був повідомлений належним чином, шляхом отримання судової повістки про виклик, про причини свого неприбуття суд не повідомив. Представник відповідача ДП «Сетам» в судове засідання не прибув, просив проводити розгляд справи у його відсутності, надав відзив на позов у якому не погодився із доводами позивача та наполягав на проведенні спірних торгів у порядку і спосіб, що визначені відповідними нормативно-правовими актами. Третя особа [PERSON] і представник третьої особи ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в судове засідання не прибули, були повідомлені належним чином, про причини свого неприбуття суд не повідомили. Третя особа [PERSON] в судове засідання не прибув, надав письмові пояснення у яких заперечив позовні вимоги. Вислухавши ступне слово позивача та дослідивши письмові докази по справі в повному обсязі, суд встановив наступні обставини. Відділом примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України на примусовому виконанні перебуває зведене виконавче провадження № 47967772 з виконання виконавчого листа Васильківського міськрайонного суду Київської області від 21.09.2015 №362/5859/14-ц; виконавчого листа Оболонського районного суду м. Києва від 16.11.2016 №756/7189/15-ц; виконавчого листа Васильківського міськрайонного суду Київської області від 21.05.2015 № 362/626/14-ц; виконавчого листа Васильківського міськрайонного суду Київської області від 15.01.2015 № 362/5407/14-ц про стягнення грошових коштів з [PERSON] .. Стягувачами у вказаному зведеному виконавчому провадженні є [PERSON] , [PERSON] і ПАТ «Райффайзен Банк Аваль». У даному виконавчому провадженні тричі було проведено електронні торги щодо реалізації арештованого майна боржника за адресою [ADDRESS] , а саме: - згідно із протоколом проведення електронних торгів № 356159 від 06.09.2018 року не відбулись електронні торги по лоту № 297169 за стартовою ціною 6 587 059 гривень 00 копійок; - згідно із протоколом проведення електронних торгів № 361624 від 10.10.2018 року не відбулись електронні торги по лоту № 302815 за стартовою ціною 5 599 000 гривень 15 копійок; - згідно із протоколом проведення електронних торгів № 390668 від 04.03.2019 року не відбулись електронні торги по лоту № 308198 за стартовою ціною 4 610 941 гривень 30 копійок. Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного. Згідно із Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2831/5 від 29.09.2016 року, організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною - державне підприємство, яке належить до сфери управління Міністерства юстиції України та уповноважене на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження та реалізації майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Так, спірні торги були призначені і проведені ДП «Сетам». В оголошеннях про продаж зазначеного вище майна вказані відомості про зберігача, його контактний номер телефону, за яким можна було дізнатися інформацію про час для ознайомлення тощо. Також, ДП «Сетам» було внесено у систему ту інформацію про арештоване майно, яка була зазначена у заявці на реалізацію арештованого майна ЗВП № 47967772 від 30.07.2018 року № 20.1/47967772/21. Законом України «Про виконавче провадження» встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, п завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження. У відповідності до ч. 1 cт. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 иього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Згідно із ч. 2 cт. 61 Закону України «Про виконавче провадження», порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Аналіз положень «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 Цивільного кодексу України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна. Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. Таким чином, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження у а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними у разі якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб. При цьому, під час розгляду справи в судовому засіданні, не встановлено порушення правил проведення електронних торгів. Доводи позивача про об`єднання в одному лоті декількох видів нерухомого майна, суд не приймає до уваги, оскільки не заборонено включення до лоту декілька об`єктів нерухомого майна. Одночасно, слід врахувати, що усі об`єкти нерухомого майна, які є предметом спору, знаходяться на одній земельній ділянці: і житловий будинок і об`єкт незавершеного будівництва. Крім того, суд не вбачає порушення вимог закону державним виконавцем при оформленні заявки про передачу майна на торги, оскільки дані обставини не підтверджено фактичними доказами. До того ж, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Така ж правова позиція викладена і у постанові Верховного Суду України від 24 жовтня 2012 року у справі № 6- 116цс12, тощо. Слід зазначити, що розділом VII Цивільного процесуального кодексу України, передбачений чіткий порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності державного виконавця сторонами виконавчого провадження, у тому числі і боржника. Отже, це не може бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Таким чином, суд вважає, що позивач не довів факти порушень державним виконавцем оформлення заявки про проведення електронних торгів, не довів того, що порушення вплинуло на результати торгів, не звертався до суду з оскарженням дій або бездіяльності державного виконавця, не довів, що порушення, якщо воно і було вплинуло на результати торгів. За таких обставин, суд приходить до висновку, що позов є безпідставним і необґрунтованим, а тому в його задоволенні слід відмовити в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed