Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-21 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідачки переплати пенсії. Заявлені вимоги мотивує тим, що відповідачка перебуває на обліку в Головному Управлінні Пенсійного фонду України в Чернігівській області. Їй було призначено пенсію відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове пенсійне страхування». Однак, рішенням Коропського районного суду було зобов`язано Сосницьке об`єднане управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області зарахувати [PERSON] до стажу державної служби періоди роботи на виборній посаді, а також призначити пенсію відповідно до статті 37 Закону України «Про державну службу» від 16.12.1993 року № 3723-ХII. Позивач зазначає, що дані рішення судів не вирішували питання порядку обчислення заробітної плати відповідача для цілей призначення пенсії відповідно до Закону № 3723. Отже, на виконання рішення Коропського районного суду Чернігівської області відповідачку було переведено з пенсії за Законом № 1058 на Закон № 3723. При визначенні розміру пенсії було помилково взято до уваги довідки про заробітну плату, видані Вербівською сільською радою, Коропського району, Чернігівської області, за формою, яка була затверджена постановою правління Пенсійного фонду України від 17.01.2017 року №1-3. З огляду на те, що форму Довідки для перерахунку пенсії було затверджено підзаконними нормативно-правовим актом на виконання вимог Закону № 3723, який передбачає право на такий перерахунок, то сам факт наявності Довідок для перерахунку пенсії за відсутності законних підстав для такого перерахунку, не є достатньою підставою для здійснення перерахунку. А тому, під час переведення відповідача на пенсію за Законом № 3723 було помилково обрано розмір пенсії з урахуванням заробітної плати, визначеної у довідках для призначення пенсій Вербівської сільської ради. Після виявлення помилки у нарахуванні пенсії на підставі вищевказаних довідок вона була перерахована з 18.07.2020 року. У зв`язку з цим за період з 18.07.2017 року по 31.08.2020 року виникла переплата пенсії у розмірі 110 341,16 грн.\~ У судове засідання представник позивача не з`явився, проте надав заяву про розгляд справи без участі представника. Позов підтримують та просять задовольнити. У судове засідання відповідачка не з`явилась, проте надала заяву про розгляд справи без її участі, позов не визнала та просить відмовити у його задоволенні. Оскільки сторони у судове засідання не з`явились, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу з дотриманням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку Судом встановлено, що відповідачка з 25.06.2017 року перебуває на обліку в Головному Управлінні Пенсійного фонду України в Чернігівській області та їй було призначено пенсію відповідно до Закону України\~\~\~\~\~\~ «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». \~ Постановою Коропського районного суду Чернігівської області від\~\~\~\~\~\~\~\~ 05 вересня 2017 року визнано протиправними дії Сосницького об`єднаного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області щодо відмови [PERSON] у зарахуванні до стажу державної служби роботу на виборній посаді заступника голови Вербівської сільської ради, Коропського району, Чернігівської області та голови Вербівської сільської ради, Коропського району, Чернігівської області з 13.12.2001 по 10.11.2015 роки та зобов`язано Сосницьке об`єднане управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області зарахувати [PERSON] до стажу державної служби періоди роботи на виборній посаді заступника голови Вербівської сільської ради, Коропського району, Чернігівської області та Вербівського сільського голови Коропського району, Чернігівської області з 13.12.2001 по 10.11.2015 роки і призначити пенсію відповідно до\~\~\~\~\~\~\~\~\~ ст. 37 Закону України «Про державну службу». Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ від 17 жовтня 2017 року постанову Коропського районного суду Чернігівської області від 05 вересня 2017 року залишено без змін. Механізм повернення коштів, надміру виплачених за призначеними пенсіями та списання територіальними органами Пенсійного фонду України сум переплат пенсій, що є безнадійними до стягнення, визначено Порядком повернення сум пенсій, виплачених надміру та списання сум переплат пенсій, що є безнадійними до стягнення, затвердженим Постановою правління Пенсійного фонду України 21.03.2003 року № 6-4 (у редакції постанови правління Пенсійного фонду України від 25.11.2014 року № 25-3) та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.05.2003 року за\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ № 374/7695.\~ \~ Відповідно до пункту 3 Порядку суми пенсій, виплачені надміру внаслідок зловживання з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних, можуть бути повернуті пенсіонером добровільно або стягуються на підставі рішень територіальних органів пенсійного фонду України чи в судовому порядку відповідно до статті 50 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». \~\~\~\~\~ Положеннями статей 1212, 1215 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Разом з тим, стаття 1215 ЦК України встановлює випадки, коли набуте особою без достатньої правової підстави майно за рахунок іншої особи не підлягає поверненню. Так, не підлягають поверненню безпідставно набуті: заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача. Отже, закон встановлює два винятки з цього правила: по-перше, якщо виплата вказаних платежів є результатом рахункової помилки з боку особи, яка проводила цю виплату; по-друге, у разі недобросовісності з боку набувача. Ця умова повернення переплаченої суми коштів зазначена і в\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ ст. 50 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», яка передбачає, що суми пенсій, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку пенсіонера або подання страхувальником недостовірних даних, можуть бути повернуті пенсіонером добровільно або стягуються на підставі рішень територіальних органів Пенсійного фонду чи в судовому порядку. Таким чином, з наведеного вбачається, що кошти підлягають поверненню у разі доведеності рахункової помилки та недобросовісності відповідача. Судом встановлено, що відповідачка не допустила будь-якої недобросовісної поведінки, не подавала до органів ПФУ жодної інформації та не вчиняла жодних дій, які призвели або могли призвести до виникнення переплати пенсії. Щодо рахункової помилки при призначенні пенсії слід зазначити, що в українському законодавстві відсутнє визначення поняття «рахункова помилка». Проте, у пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року №13 «Про практику застосування судами законодавства про працю» надається роз`яснення поняттю лічильної (рахункової ) помилки це помилка, яка була допущена під час проведення арифметичних підрахунків. До лічильних помилок, наприклад, належать неправильності в обчисленнях, дворазове нарахування заробітної плати за один і той самий період. Представник позивача не навів жодних доказів, за якими можна було б відстежити шлях та причину виникнення помилки при нарахуванні пенсії та з`ясувати, що дана помилка є безпосередньо рахунковою помилкою, а не помилкою, пов`язаною з неналежним виконанням обов`язків службовими особами, відповідальними за обчислення та нарахування пенсії, а також здійснення контрольних та ревізійних функцій. Отже, помилку програмного забезпечення не можна вважати рахунковою помилкою. Такий правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові №556/1231/17 від 5 лютого 2018 року. \~\~\~\~\~\~ Крім того, у постанові Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 501/2500/15-ц (провадження № 61-4504св18) зазначено: До лічильних (рахункових) помилок належать неправильності в обчисленнях, дворазове нарахування заробітної плати за один і той самий період тощо. Не можуть вважатися не пов`язані з обчисленнями помилки в застосуванні закону та інших нормативно-правових актів, що має місце у цій справі. Це може бути, наприклад, отримання неправильного підсумку при складанні, невірне написання суми, помилки при введенні початкових даних у комп`ютерну програму, які не вимагають правової оцінки. Таким чином, рахункова помилка це результат неправильного застосування правил арифметики, не більше того. Різновидом лічильної помилки може бути, наприклад, отримання неправильного результату при додаванні. Пунктом 71 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Рисовський проти України» від 20 жовтня 2011 року встановлено, що ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються. Аналогічний висновок також міститься у справах «Пінкова проти Чеської Республіки», «Гаші проти Хорватії», «Трґо проти Хорватії». За таких обставин, оскільки позивачем не доведено недобросовісного набуття відповідачкою коштів, у задоволенні позову слід відмовити. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed