Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-07 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом та просив стягнути з [PERSON] в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої внаслідок залиття квартири, суму у розмірі 3252 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначив наступне: 15 грудня 2017 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] , яка знаходиться у власності позивача. В результаті цієї події мені позивачу було спричинено матеріальну шкоду, яка складає 3252 грн, згідно висновку комплексного експертного будівельно-технічного та електротехнічного дослідження № 26314/568 від 26.02.2018 р. позивач зазначив, що 15 грудня 2017 року за наслідками обстеження квартири [ADDRESS] комісією у складі посадових осіб ділянки № 57 КП «Жилкомсервіс» складено АКТ № 454, зі змісту якого вбачається, що під час обстеження виявлено, що причиною залиття є теча з вищерозташованої квартири [ADDRESS] , яка є наслідком неправильного виконання робіт по підключенню каналізаційного зливу під час заміни унітазу. Встановлено також вихід з ладу електропроводки у ванній кімнаті. Власником квартири [ADDRESS] є відповідач - [PERSON] , позивач і звернувся з позовом до суду, оскільки на пропозиції усунути спричинену шкоду самостійно, або відшкодувати власнику постраждалої квартири вартість ремонту і пошкодженого майна, відповідач не реагує. Ухвалою суду від 25 листопада 2019 року провадження по цивільній справі за позовною заявою [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, спричиненої внаслідок залиття квартири відкрито, ухвалено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання та витребувано з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» належним чином посвідчену документально підтверджену інформацію. 23.12.2019 з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» надано належним чином посвідчені копії документів. 11.01.2020 від [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву. Ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харків від 25 червня 2020 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні. Позивач до судового засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлявся своєчасно та належним чином. У судовому засіданні представник позивача, адвокат Бакалкін О.В., який діяв на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатської діяльності № 3343 від 10.11.2010, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Відповідач у судовому засідання заперечувала проти задоволення позовних вимог та зазначила, вона є власником квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Всі системи водопостачання у квартирі є повністю справними і вона завжди слідкую за тим, щоб усе обладнання у моїй квартирі належно працювало і було своєчасно відремонтовано, і для відповідача стало повною несподіванкою отримати позовну заяву від Позивача з вимогами про відшкодування збитків, спричинених залиттям його квартири, що розташована нижче поверхом. Позивач [PERSON] жодного разу не звертався до позивача з проханням відшкодувати завданні йому збитки і відповідачу взагалі не було відомо про те, що його квартира у грудні 2017 року була залита. Також зазначила, що наданий Позивачем Акт № 454 від 15.12.2017 р., підписаний працівниками КП «Жилкомсервіс», в якому вказано про залиття квартири, був складений без її відома і її взагалі не повідомляли про факт залиття і про те, що була створена комісія з обстеження квартири, у зв`язку із чим я вважає, що вказаний Акт був складений із грубим порушенням моїх прав як громадянина і як власника належної мені квартири. У задоволенні позовних вимог просила відмовити. Суд, вислухавши представника позивача та відповідача, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню, виходячи із наступного. Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов`язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 81 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. ст. 13, 43, 81 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір. Судовим розглядом встановлено та не заперечується сторонами по справі, що власником квартир [ADDRESS] є [PERSON] , а власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] . Як пояснив позивач в 15 грудня 2017 року сталося залиття його квартири, в зв`язку з чим він звернувся до дільниці № 57 КП «Жилкомсервіс» та 15 грудня 2017 року був складений відповідний Акт про залиття квартири. З акту від 15.12.2015 року вбачається, що квартира [ADDRESS] . При комісійному обстеженні квартири [ADDRESS] було встановлено, що в квартирі є свіжі сліди залиття у ванній кімнаті (стеля, стіна). Залиття квартири [ADDRESS] відбулося з квартири [ADDRESS] . У квартирі [ADDRESS] стояки трубопроводів холодного та гарячого водопостачання, каналізації знаходяться у задовільному стані, функціонують в нормативному режимі, течі на мають. На час обстеження квартири [ADDRESS] було встановлено, що мешканцями самовільно було змінено унітаз, не правильно виконані роботи по підключенню каналізаційного злива (мається крапельний протік) Зазначений акт підписаний інженером дільниці № 57 [PERSON] , майстром дільниці № 57 [PERSON] , майстром дільниці № 57 [PERSON] , майстром КП «Водовідведення» [PERSON] . Суд критично оцінює наданий позивачем доказ спричинення йому матеріальної шкоди відповідачкою [PERSON] , виходячи з наступного. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України №927/11207 від 25.08.2005 року, передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (п. 2.3.6 Правил). У даних Правилах наведено форму такого акту, а саме додаток № 4, з якого вбачається, що факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. З огляду на викладене суд дійшов висновку, що наданий суду акт від 15.12.2017 року не відповідає вимогам, викладеним в цих Правилах, тому не може бути належними та допустимим доказом спричинення відповідачкою майнової шкоди позивачу. Відповідно до Висновку комплексного експертного будівельно-технічного та електротехнічного дослідження № 26314/568 від 26.02.2018 року зазначене, що розмір матеріальної шкоди (вартість ремонтно-відновлюваних робіт), завданої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] , складає 3252,00 грн. також у дослідницький частині вказаного висновку зазначено, що експерт не проводив дослідження в квартирі одразу після події, а на момент обстеження її причина була усунута, так як після залиття пройшов значний проміжок часу, визначити причину залиття квартири [ADDRESS] , не надається можливим. Суд вважає за необхідне зазначити, що як вищенаведений експертний висновок, так і інші матеріали справи не містять належних та допустимих доказів неправомірних дій щодо залиття квартири саме відповідачкою [PERSON] , а як наслідок - відсутній безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями та шкодою, відповідно вина відповідачки не доведена. Згідно ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно зі ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Виходячи з вищенаведеного та з урахуванням положень ст.81 ЦПК України, згідно яких кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, позивач [PERSON] повинен довести наявність матеріальних збитків, наявність неправомірної поведінки відповідачки, безпосередній причинний зв`язок між правопорушенням та заподіянням збитків, розмір відшкодування та його обрахування. Доводи позивача, представника позивача у судовому засіданні, суд вважає непереконливими, оскільки наявні в матеріалах справи докази та встановлені на їх підставі обставини справи не підтверджують сукупність необхідних складових для притягнення [PERSON] до цивільної відповідальності, а отже, не дають і достатніх правових підстав для задоволення позовних вимог. Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача по справі.

Outcome: dismissed