Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-18 00:00:00

Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що [INFO] померла його мати [PERSON] . За життя [PERSON] заповіту не залишила. Позивач являється єдиним спадкоємцем померлої [PERSON] Своєчасно він не звернувся до нотаріальної контори щоб розпочати процедуру спадкування, оскільки проживаючи в місті Маріуполі, після смерті матері тривалий час проходив курс лікування в зв`язку з отриманою хворобою під час роботи на металургійному комбінаті, про що свідчать записи в індивідуальній картці амбулаторного хворого. Просить суд визначити йому додатковий 3-х місячний строк для прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] .. Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. Олишівською селищною радою надано до суду відзив на позовну заяву, в якому секретар селищної ради повідомляє про визнання позову в повному обсязі та просить розглядати справу за відсутності представника селищної ради. Від приватного нотаріуса Куликівського районного нотаріального округу Тимощука В.О. надійшла заява про проведення судового засідання без його участі, проти задоволення позовних вимог [PERSON] заперечень не має. Позовна заява надійшла до суду 24.05.2019. Ухвалою суду від 29.05.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначене на 19.06.2019. Згідно зі ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи те, що відповідач визнав позов, суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому засіданні. Відповідно до ч. 2 ст. 206 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до\~ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] (а.с. 5). Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить право власності земельну ділянку розміром 2,68 га в умовних кадастрових гектарах, яка розташована на території Смолянської сільської ради Куликівського району Чернігівської області (нині Олишівська селищна рада) відповідно до Державного акту на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] , виданого на ім`я [PERSON] (а.с.6). Згідно з довідкою виконкому Олишівської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області № 187 від 20.03.2019 року [PERSON] на день своєї смерті, [INFO] , була зареєстрована та проживала одна за адресою: [ADDRESS] (а.с.7). [PERSON] є матір`ю [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження останнього (а.с.8). Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) [PERSON] на випадок своєї смерті заповіту не залишила (а.с.24). Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] не заводилась (а.с.23). Таким чином [PERSON] є спадкоємцем за законом першої черги майна померлої [INFO] [PERSON] . Інших спадкоємців [PERSON] , які претендують на спадщину, судом не виявлено. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. У абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними,\~\~непереборними,\~\~істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Визнання позову відповідачем не суперечить закону правам , свободам чи інтересам інших осіб, та є підставою для задоволення позовних вимог. Згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини\~визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.\~\~Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Позивач є спадкоємцем майна покійної [PERSON] за законом першої черги, разом зі спадкодавцем не проживав, інші особи на майно покійної не претендують. Згідно із записами в індивідуальній картці амбулаторного хворого [PERSON] в період з 29.10.2005 року по 05.04.2006 року проходив систематичне лікування хронічних захворювань ЛОР - органів (а.с.12-16). Таким чином, суд вважає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, тому відповідно до вимог\~ст. 1272 ЦК України\~йому необхідно визначити додатковий\~строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] .

Outcome: approved