Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек», [PERSON], [PERSON], просив суд визнати рішення Спостережної Ради Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» про відкликання ліквідаційної комісії Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» у повному складі, яке було прийнято на засіданні Спостережної ради Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» 27 липня 2009 року та оформлено Протоколом №01, незаконним; скасувати рішення Спостережної Ради Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» про відкликання ліквідаційної комісії Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» у повному складі, яке було прийнято на засіданні Спостережної ради Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» 27 липня 2009 року та оформлено Протоколом №01; визнати рішення Спостережної Ради Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» про відсторонення Голови ліквідаційної комісії [PERSON] від виконання ним своїх обов'язків та притягнути винних до відповідальності, яке було прийнято на засіданні Спостережної ради Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» 27 липня 2009 року та оформлено Протоколом №01, незаконним; скасувати рішення Спостережної ради Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» про відсторонення Голови ліквідаційної комісії [PERSON] від виконання ним своїх обов'язків та притягнути винних до відповідальності. В обґрунтування позову зазначив, що він був призначений на посаду Ліквідаційної комісії Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек». Незаконним рішенням Спостережної ради Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» Ліквідаційна комісія була відкликана. Станом на 19.04.20108 Головою Правління Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» був [PERSON] В Київській аграрно-кредитній спілці «Сенатек» були такі органи управління: Загальні збори членів спілки; Спостережна рада; Ревізійна комісія; Кредитний комітет; Правління. 19.04.2008 проводилися Загальні Збори членів Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек», де було прийнято рішення про реорганізацію кредитної спілки шляхом приєднання та припинення спілки як юридичної особи. Була призначена Ліквідаційна комісія в складі [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Головою Ліквідаційної комісії було призначено [PERSON] З 20.04.2008 до Ліквідаційної комісії перейшли всі права по управлінню кредитною спілкою. 26.01.2015 під час судового засідання в Господарському суді м. Києва по господарській справі про визнання банкрутом Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» позивачу стало відомо, що 27.07.2009 було відкликано Ліквідаційну комісію. Рішення про відкликання Ліквідаційної комісії було прийнято Спостережною Радою Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек», що було оформлено Протоколом №01 від 27.07.2009. Позивач вважає, що вказане рішення було прийняте нелегітимним органом з перевищенням його повноважень, тому є незаконним. З 20.04.2008 такий орган управління як Спостережна рада припинили свою діяльність у зв'язку з ліквідацією кредитної спілки та з цієї дати всі члени Спостережної Ради Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» були відкликані з посад з моменту прийняття рішення про ліквідацію кредитної спілки. Позивач відзначив, що він та члени кредитної спілки не були запрошені на зазначене засідання та Спостережна рада не вивчала Звіт Ліквідаційної комісії. Вважає, що приймаючи рішення про відкликання Ліквідаційної комісії Спостережна рада перевищила свої повноваження, у зв'язку з тим, що рішення про призначення Ліквідаційної комісії Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» приймалося Загальними Зборами членів - вищим органом управління, а всі питання, які пов'язані з припиненням кредитної спілки відносяться виключно до до компетенції Загальних Зборів членів спілки. Позивач зазначив, що засідання Спостережної Ради не могло проводитися у 2009 році, оскільки протягом 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014 він продовжував виконувати свої обов'язки Голови Ліквідаційної комісії Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек». Позивач в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву з клопотанням про розгляд справи у його відсутність, просив позовні вимоги задовольнити повністю, не заперечував проти заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутності, просив відмовити у задоволенні позову, при цьому зазначив, що [PERSON] будучи Головою Ліквідаційної комісії свідомо самоусунувся від виконання своїх прямих обов'язків та маючи особистий інтерес був зацікавлений у банкрутстві Спілки. Замість того, щоб прийняти діючі заходи по поверненню боргів боржника Спілки він увійшов у зговір з боржниками , зокрема з ТОВ «ЖИТЛОВИК», де одночасно у Господарському суді м. Києва представляє інтереси боржника- ТОВ «ЖИТЛОВИК» та інтереси Київської АКС «СЕНАТЕК» (справа №15/933-б). Також зазначено, що з метою недопущення банкрутства та запобіганню особистого зловживання [PERSON] у фінансовій діяльності Спілки, було прийнято рішення Спостережної ради від 27.07.2009 Протокол №01 про термінове відкликання комісії в повному складі та відсторонення Голови комісії [PERSON] від виконання ним своїх обов'язків і винних притягнути до відповідальності за допущені грубі порушення господарсько-фінансової діяльності та запущеність у веденні бухгалтерського обліку і звітності. Вважає, що рішення Спостережної ради від 27.07.2009 є законним, обґрунтованим та таким, що відповідає нормативним документам Спілки. Представник відповідача Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» та відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явились, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не відомі. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що на підставі Протоколу Загальних Зборів членів Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» №06 від 19.04.2008 затверджено Ліквідаційну комісію Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» у складі: Голови Ліквідаційної комісії [PERSON], Заступника Голови Ліквідаційної комісії [PERSON], членів Ліквідаційної комісії [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с.7-12). Згідно Протоколу №01 Засідання Спостережної ради Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» від 27.07.2009 ухвалено відкликати ліквідаційну комісію Київської АКС «Сенатек» у повному складі: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] у зв'язку з незадовільною роботою комісії та скласти повноваження з 01.08.2009; відсторонити Голову ліквідаційної комісії [PERSON] від виконання ним своїх обов'язків та винних притягнути до відповідальності (а.с.35-36). З листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг від 18.11.2014 №9045/15-12 вбачається, що складання та подання звітності кредитними спілками передбачено Порядком складання та подання звітності кредитними спілками та об'єднаними кредитними спілками до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, затвердженим розпорядженням Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг України від 25.12.2003 № 177, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 19.01.2004 за № 69/8668. Відповідно до вимог Порядку, а саме: - абзацу другого пункту 2.1 розділу 2, річна фінансова звітність подасться не пізніше 28 лютого року, наступного за звітним; - абзацу четвертого пункту 2,1 розділу 2, аудиторський висновок (звіт) подається не пізніше 01 червня __року, наступного за звітним роком. Зазначено, що станом на дату надання відповіді, річної фінансової звітності та аудиторського висновку (звіту) за 2013 рік Спілкою до Нацкомфінпослуг не подано. Спілкою до Нацкомфінпослуг було подано звітні дані за 2013 рік від 04.03.2014. Згідно із зазначеними звітними даними в додатку 3 «Звітні лані про склад акт вів та паси ній кредитної спілки» рядка 090 «Основні засоби, інші необоротні матеріальні активи, нематеріальні активи (залишкова вартість)» залишок на кінець 2013 року становить 4089189 грн. Також зазначено, що тлумачення структури складових и значеного показника Порядком не передбачено. Повідомлено, що показники діяльності Спілки, зазначені у звітних даних за 2013 рік, станом на початок та на кінець звітного періоду не змінились (а.с.37-38). В ході розгляду справи знайшли своє підтвердження доводи позивача, що засідання Спостережної Ради не могло проводитися у 2009 році, оскільки протягом 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014 він продовжував виконувати свої обов'язки Голови Ліквідаційної комісії Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек». Матеріали справи місять звітні дані про склад активів та пасивів Київської аграрно-кредитної спілки «Сенатек» за І півріччя 2014 року (а.с.40-48), на які також посилається позивач, обґрунтовуючи свої позовні вимоги стосовно того, що показники діяльності Спілки, не змінились. Відповідно до ст.55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. За положеннями ст.124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Законодавець у ч.1 ст.16 Цивільного кодексу України встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а в ч. 2 цієї статті визначив способи здійснення захисту цивільних справ та інтересів судом. Цивільне законодавство не містить визначення поняття способів захисту цивільних прав та інтересів. За їх призначенням вони можуть вважатися визначеним законом механізмом матеріально-правових засобів здійснення охорони цивільних прав та інтересів, що приводиться в дію за рішенням суду у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Особа здійснює свої права вільно на власний розсуд (ст.12 Цивільного кодексу України). До прав, які підлягають цивільно-правовому захисту, відносяться всі майнові й особисті немайнові права, які належать суб'єктам цивільного права. Особа, законний інтерес або право якої порушено, може скористатися способом захисту, який прямо передбачений нормою матеріального права або може скористатися можливістю вибору між декількома способами захисту, якщо це не заборонено законом. Якщо ж спеціальні норми не встановлюють конкретних заходів, то особа має право обрати спосіб із числа передбачених ст. 16 Цивільного кодексу України з урахуванням специфіки порушеного права й характеру правопорушення. Абзацом 1 ч.2 ст.16 ЦК України, визначено способи захисту порушеного права. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. (абз. 2 ч. 2 ст. 16 ЦК України). До інших способів судового захисту цивільних прав чи інтересів можна віднести способи, які не охоплюються переліком їх у ст.16 ЦК України, що визначені окремими законами та договорами або застосування яких випливає із загальних положень про судовий захист. Згідно частини 2 статті 1 Закону України «Про кредитні спілки», кредитна спілка є фінансовою установою, виключним видом діяльності якої є надання фінансових послуг, передбачених цим Законом. Відповідно до ч.1 ст.104 ЦК України юридична особа припиняється в результаті передання всього свого майна, прав та обов?язків іншим юридичним особам - правонаступникам (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або в результаті ліквідації. Згідно ч.1, 2 ст.9 Закону України «Про кредитні спілки» кредитна спілка припиняє діяльність шляхом її реорганізації (злиття, приєднання, поділу) або ліквідації. Кредитна спілка вважається такою, що припинила свою діяльність, після внесення запису до Державного реєстру. Реорганізація кредитної спілки провадиться за рішенням її вищого органу управління. Частинами 3, 4 ст.105 ЦК України передбачено, що учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється. Виконання функцій комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) може бути покладено на орган управління юридичної особи. До комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється. Згідно ст.13 Закону України «Про кредитні спілки» органами управління кредитної спілки є загальні збори членів кредитної спілки, спостережна рада, ревізійна комісія, кредитний комітет та правління. Рішенням загальних зборів членів кредитної спілки можуть бути створені й інші органи управління. Органи управління кредитної спілки створюються та діють у порядку, визначеному цим Законом, іншими нормативно-правовими актами та статутом кредитної спілки. Частиною 1 ст.15 Закону встановлено, що спостережна рада представляє інтереси членів кредитної спілки в період між загальними зборами. Спостережна рада кредитної спілки підзвітна загальним зборам членів кредитної спілки і в межах компетенції, визначеної цим Законом та статутом кредитної спілки, контролює і регулює діяльність правління та кредитного комітету. Згідно ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч. 1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього кодексу. Розподіл обов'язків щодо доказування у цивільній справі здійснюється на підставі одного з основних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності, відповідно до якого кожна сторона повинна довести ті обставина, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України (ч. 3 ст. 10 ЦПК України). Стороною відповідачів не надано до суду жодного належного та допустимого доказу у спростування позовних вимог позивача. Суд оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню в повному обсязі. Відповідно до ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача суми сплаченого судового збору 243 грн 60 коп. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved