Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Територіальної громади с. Тростянець в особі Тростянецької сільської ради Канівського району Черкаської області, [PERSON] про встановлення додаткового терміну для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовує позивач тим, що [INFO] померла його мати [PERSON]. Після її смерті відкрилась спадщина, що складається з земельної ділянки площею 2,00 га , кадастровий номер [NUMBER], яка розташована на території Тростянецької сільської ради Канівського району Черкаської області. В зв'язку з тим, що мати хворіла свідоцтво про право власності на дану земельну ділянку отримала до смерті, проте воно зберігалось у брата позивача [PERSON] аж до його смерті [INFO]. Їх мати була одружена вдруге з [PERSON] та до дня смерті проживала в його будинку, іншого майна не мала. [PERSON], помер [INFO]. Після його смерті спадщину прийняла його донька [PERSON]. В зв'язку з тим що свідоцтво про право власності на земельну ділянку зберігалось у покійного брата позивача, про наявність земельної ділянки він дізнався лише після його смерті, який по невідомим причинам не звертався в нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини. Звернувшись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, державний нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв'язку з пропущенням строку прийняття спадщини та роз'яснено про необхідність встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач та його представник в судове засідання не з'явилися. До суду подали заяви про підтримання позову та розгляд справи у їх відсутність. Представник відповідача Тростянецької сільської ради в судове засідання не з'явився. До суду подано заяву про визнання позову та розгляд справи у відсутності їх представника. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, надіслала заяву про визнання позову та просила розгляд справи проводити без її участі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У звязку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] від 10.05.2014 року (а.с. 10). З копії свідоцтва про народження та витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу вбачається, що [PERSON] є сином [PERSON] (а.с.7, 8,9). Згідно довідки №210 від 13.09.2018 року виданої виконкомом Тростянецької сільської ради Канівського району Черкаської області про те, що гр.[PERSON], яка померла [INFO] до дня смерті була прописана і проживала в с. Тростянець Канівського району Черкаської області (а.с.13). Постановою від 19.09.2018 року державний нотаріус Канівської державної нотаріальної контори Шатило Л.А. відмовила гр. [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON], яка померла [INFO], в зв'язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.16). Згідно інформації Канівської державної нотаріальної контори вбачається, що спадщину після смерті [PERSON], померлої [INFO] ніхто не прийняв. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Outcome: approved