Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом про визнання за ним права власності на ? частки двокімнатної квартири [ADDRESS] жилою площею 48,3 кв.м. у порядку спадкування за законом після смерті [INFO] його матері - [PERSON]. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що фактично прийняв спадщину після смерті матері, своєчасно звернувшись із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори та проживаючи в квартирі з моменту відкриття спадщини по цей час, однак отримати свідоцтво про право на спадщину не може, оскільки було втрачено оригінал свідоцтва про право власності, у якому також не визначались частки співвласників, тому позивач також просить визнати за ним право власності на ? частки вказаної квартири, що належить йому як співвласнику за свідоцтвом про право власності. У судове засідання представник позивача подав заяву про розгляд справи за його відсутності та наполягав на задоволенні позову у повному обсязі, проти розгляду справи у заочному порядку не заперечував. Згідно ч.2 ст.158 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, може заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідач у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, з клопотаннями про відкладення розгляду справи не звертався, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав, однак до суду надіслав письмові заперечення, у відповідності до яких позовні вимоги не визнав та просив у позові відмовити повністю, оскільки відсутні дані про реєстрацію права власності за спадкодавицею. Згідно ч.4 ст.169 ЦПК України, якщо суд не має відомостей про причини неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину неявки буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Зі згоди представника позивачки суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. Вивчивши та дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Так, у судовому засіданні встановлено, що позивач та його мати [PERSON] постійно проживали та були співвласниками у рівних частках двокімнатної квартири [ADDRESS] жилою площею 48,3 кв.м., - у відповідності до Свідоцтва про право власності на житло, виданого 08.09.1995 року Управлінням житлово-комунального господарства виконкому Одеської міської ради народних депутатів. Їх право власності як співвласників квартири було зареєстроване КП ОМБТІ та РОН, що підтверджується наданою на виконання ухвали суду відповіддю від 04.12.2014 року за №7705-06/1036. [INFO] [PERSON] померла і після її смерті відкрилася спадщина на ? частки двокімнатної квартиру [ADDRESS] жилою площею 48,3 кв.м. Разом з тим, оригінал правовстановлюючого документу на квартиру було втрачено. Позивач у справі приходиться сином спадкодавця, що підтверджується свідоцтвом про народження, та спадкоємцем першої черги за законом. Позивач звернувся до Четвертої Одеської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, була відкрита спадкова справа №1012/2014 до майна померлої [INFO] [PERSON], однак у видачі свідоцтва відмовлено та роз'яснено, що свідоцтво про право на спадщину на спірну квартиру він не отримає через відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на спадкове майно. Інші спадкоємці, згідно відповіді Четвертої Одеської державної нотаріальної контори, відсутні. Згідно ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1261 ЦК України, діти, батьки спадкодавця є спадкоємцями першої черги за законом. Згідно ч.3 ст.1268 ЦК України визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини і не заявив, відповідно до ст.1270 ЦК України, впродовж шести місяців з часу відкриття спадщини, про відмову від неї. Згідно ст.392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Отже, вимоги позивача є законними й обґрунтованими і підлягають задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved