Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-25 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до\~відповідача про стягнення страхового відшкодування, посилаючись на те, що 10.05.2019 року в м. Дніпрі на проспекті Мануйлівському в районі е/о № 302 сталась дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу Volkswagen LT40, д.р.н. [NUMBER] під керуванням [PERSON] , цивільно-правова відповідальність якого застрахована відповідачем згідно поліса ОСЦПВВНТЗ № АО/0307463, який діяв на дату ДТП та транспортного засобу Toyota Camry, д.р.н. [NUMBER] під керуванням [PERSON] , власником автомобіля є позивач. Вина [PERSON] у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується постановою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 05.06.2019 року. У результаті дорожньо-транспортної пригоди було пошкоджено автомобіль позивача Toyota Camry, д.р.н. [NUMBER] , чим завдано матеріальний збиток. 10.05.2019 року представник позивача звернувся до відповідача із повідомлення про ДТП та заявою про виплату страхового відшкодування на рахунок СТО, на якому будуть проводитися ремонті роботи та надав весь необхідний пакет документів. 20.06.2019 року представник позивача надав відповідачу рахунок СТО № 014 від 07.06.2019 року ФОП [PERSON] виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних-осіб підприємців ФОП [PERSON] та постанову Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 05.06.2019 року. 02.09.2019 року страховик сплатив страхове відшкодування у розмірі 26446,59 грн., без узгодження такого розміру із позивачем Як стало відомо із листа Нацкомфінпослуг від 12.09.2019 р. № 20257/13-12 страхове відшкодування відповідачем було виплачено на підставі висновку ФОП [PERSON] № 50-D/54/9/0519 від 10.06.2019 року. Як зазначає позивач у позові, висновок ФОП [PERSON] № 50-D/54/9/0519 від 10.06.2019 року виконаний із суттєвими порушеннями Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, а отже не може бути визнаний належним доказом підтвердження матеріального збитку, оскільки був складений експертом Яремчуком В.В. без особистого огляду транспортного засобу. А також експертом Яремчуком В.В. при складанні висновку не враховано повний перелік необхідний запасних частин та ремонтних робіт. Не враховано наступні запасні частини: емблема toyota вартістю 1279,07 грн.; напис toyota вартістю 778.44 грн.; напис 2.4 вартістю 673,81 грн.; напис Camry вартістю 861,43 грн. Не враховано весь перелік ремонтних робіт, а саме не було враховано наступні ремонтні роботи: тз повністю замірити перед ремонтом вартість робіт - 444,00 грн.; антиблокув. сист на функціон перевірити вартість робіт - 185,00 грн.; накладку порога пр. зняти/встановити вартість робіт - 74,00 грн.; акб зняти/встановити вартість робіт - 111,00 грн.; ущільнюй канта з пр. вартість робіт - 74,00 грн.; емблему виробника замінити вартість робіт- 4,00 грн.; напис з на двигуні замінити вартість робіт - 74,00 грн.; напис toyota замінити вартість робіт - 74,00 грн.; напис Camry замінити вартість робіт - 74.00 грн.; задній ліхтар л зняти/встановити вартість робіт - 111,00 грн.; облиц стояка даху з пр. зняти/встановити вартість робіт - 37,00 грн.; килим покриття багажника зняти/встанов вартість робіт - 37,00 грн.; бризко вик з пр. зняти/встановити вартість робіт - 37,00 грн.; облицювання н колісної арки з л з-в вартість робіт - 37,00 грн.; облицювання н колісної арки з пр з-в вартість робіт - 37,00 грн.; паливний бак зняти/встановити вартість робіт - 333,00 грн.; б-місне сидіння зняти/встановити вартість робіт - 37,00 грн.; бічну набивку з пр. зняти/встановити вартість робіт - 37,00 грн.; систему випуску вг роз`єднати/з`єднати вартість робіт - 74,00 грн.; глушник зняти/встановити вартість робіт - 148,00 грн.; підсилювач зш панелі ремонтувати вартість робіт - 2294,00 грн.; пан кріпл ліхт з пр. ремонтувати вартість робіт - 1295,00 грн. З метою\~проведення об`єктивного,\~повного га\~всебічного дослідження\~розміру завданого\~збитку,\~позивач звернувся\~до судового\~експерта Дроздова\~Ю.\~В.,\~який був\~особисто присутнім\~під час\~огляду КТЗ,\~його висновок\~№ 0506/19/19\~від 05.06.2019\~р.\~складено у\~відповідності до\~вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. Даним висновком була визначена вартість матеріального збитку позивача в розмірі 34399,63 грн. А тому позивач зазначає, що відповідач не доплатив йому страхове відшкодування в розмірі 7953,04 грн., які просить суд стягнути з відповідача, а також 1159,62 грн. пені, 113,00 грн. 3% річних від простроченої суми, 79,48 грн. витрати від інфляції, 1500,00 грн. витрати на оплату послуг експерта авто товарознавця, а також судові витрати по справі. Представник відповідача надав до суду відзив, в якому зазначив, що страховиком своєчасно, у відповідності до вимог законодавства, вжито заходів щодо оформлення всіх необхідних документів для своєчасного визначення розміру завданого матеріального збитку з метою здійснення страхової виплати позивачу. Враховуючи положення пункту 34.2. статті 34 Закону страховик провів огляд транспортного засобу та залучив для визначення розміру збитків експерта [PERSON] , який має вищу технічну освіту за фахом інженер-механік, освітньо-кваліфікаційний рівень спеціаліста, кваліфікацію судового експерта з правом проведення авто товарознавчих експертиз за спеціальністю 12.2 «Визначення вартості колісних транспортних засобів та розміру збитку, завданого власнику транспортного засобу» (свідоцтво № [NUMBER] від 30.03.2018 року, видане Міністерством юстиції України, стаж експертної роботи з 2018р.). Згідно висновку експертного автотоварознавчого дослідження № 50-D/54/9 від 10.06.2019 р. вартість матеріального збитку завданого власнику майна (автомобіль TOYOTA CAMRY, д.р.н. [NUMBER] ) з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу (0,7) складає 26 446,59 гривень. 02.09.2019 року страховик здійснив виплату страхового відшкодування, а отже вимоги позивача не підлягають задоволенню. Представником позивача подано відповідь на відзив, в якому останній зазначив, що відповідачем було прийнято висновок експерта, який суперечить Методиці товарознавчої експертизи. Крім того, вважає, що вимоги позивача не перевищують ліміту відповідальності страховика, а висновок експерта [PERSON] є належним доказом по справі. Дослідивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 10 травня 2019 року в м. Дніпрі на проспекті Мануйлівському в районі е/о №302 сталася дорожньо-транспортна пригода за участю транспортного засобу VOLKSWAGEN LT 40, державний реєстраційний номер [NUMBER] , під керуванням [PERSON] та транспортного засобу TOYOTA CAMRY, державний реєстраційний номер [NUMBER] , право власності на який належить позивачу по справі. Згідно Постанови Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 05.06.2019р. [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП. Відповідно до ч.6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Цивільно-правова відповідальність водія транспортного засобу VOLKSWAGEN LT 40, д.р.н [NUMBER] , застраховано у ТДВ «СК «Ю.Ес.Ай.» за полісом АО/0307463, страхова сума за шкоду завдану майну складає 100000,00 гривень. Згідно ч.1 ст.10 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна проводиться на підставі договору між суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання та замовником оцінки або на підставі ухвали суду про призначення відповідної експертизи щодо оцінки майна. Частиною 2 ст.11 цього закону передбачено, що замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб. Відповідно до п. 5.1. та п. 5.2. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої спільним наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України № 142/5/2092 від 24 листопада 2003 року зі змінами, технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) являє собою початковий етап дослідження, який дає змогу органолептичними методами визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом (оцінювачем), який складає висновок чи звіт (акт), можливе тільки за рішенням органу (посадової особи), який здійснює судове чи досудове слідство, у разі надання ними даних, необхідних для оцінки. У разі потреби виклик заінтересованих осіб для технічного огляду із зазначенням дати, місця та часу проведення огляду КТЗ (після їх узгодження з виконавцем дослідження) здійснюється замовником дослідження шляхом вручення відповідного виклику під розписку особі, що викликається, або телеграмою з повідомленням про її вручення адресату. У разі відсутності в установлений час на місці огляду осіб, що викликалися, огляд проводиться без їх участі, про що зазначається у звіті (акті), висновку. 02.09.2019 року відповідач сплатив позивачу страхове відшкодування у розмірі 26446,59 грн. на підставі висновку ФОП [PERSON] № 50-D/54/9/0519 від 10.06.2019 року, що підтверджується платіжним дорученням № 7741 від 02.09.2019р. Згідно ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є витрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода). Відповідно до ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати платежі та виконувати інші умови договору. Частиною 2 ст. 1192 ЦК України передбачено, що розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно ст. 6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду життю, здоров`ю та/або майну потерпілого. За змістом п. 9.1. ст. 9 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності» власників наземних транспортних засобів страхова сума - це грошова сума, у межах якої страховик зобов`язаний здійснити виплату страхового відшкодування відповідно до умов договору страхування. Згідно п. 22.1 ст. 22 Закону України Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів , у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. За ст. 29 Закону України Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів , у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки На підставі п. 22.1 ст. 22, ст. 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» відповідач у зв`язку з настанням страхового випадку у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі зобов`язаний відшкодувати позивачу оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди її майну, яка визначається вартістю відновлювального ремонту транспортного засобу. Позивачем суду надано висновок експерта Дроздова Ю. В. № 0506/19/19 від 05.06.2019 р., який був особисто присутнім під час огляду КТЗ, його висновок складено у відповідності до вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів. Як свідчить висновок експертного автотоварознавчого дослідження № 0506/19/19 від 05.06.2019 р., судового експерта Дроздова Ю. В. вартість матеріального збитку (тобто вартість відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу автомобіля) завданого власнику автомобіля Toyota Camry, д.р.н. [NUMBER] внаслідок його пошкодження складає 54399,63 грн. Відповідно до п. 1.3 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, яка затверджена спільник наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24.11.2003 N 142/5/2092 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 р. за N 1074/8395 вимоги Методики є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин. Однією із вимог передбачених Методикою є особистий огляд КТЗ оцінювачем (експертом), про що зазначено в п. 5.1 Методики, а саме Технічний огляд КТЗ оцінювачем експертом) являє собою початковий етап дослідження, який дає змогу органолептичними методами визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом (оцінювачем), який складає висновок чи звіт (акт), можливе тільки за рішенням органу (посадової особи), який здійснює судове чи досудове слідство, у разі надання ними даних, необхідних для оцінки. Відповідно до п. 5.5 Методики під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: а) \~ \~ \~ \~перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах; б) \~ \~ \~ \~перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання; в) \~ \~ \~ \~установити пробіг за одометром; г) \~ \~ \~ \~зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту7 КТЗ; ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування. Згідно із п. 8.1, 8.5 указаної Методики для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження. Як зазначено у висновку експертного авто товарознавчого дослідження № 50D/54/9 від 10.06.2019 року, складеного ФОП [PERSON] , дослідження виконано на підставі наданих даних замовника: кольорові фотографії, калькуляція, акт огляду, що являється недотриманням Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, що також зазначено у рішенні № 47 дисциплінарної палати Центральної експертно-кваліфікаційної комісії при Міністерстві юстиції України від 03.07.2020 року, яким судового експерта [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності. А отже, висновок, згідно з яким відповідачем було здійснено позивачу страхове відшкодування суд не може брати до уваги, як доказ розміру матеріальної шкоди, завданої позивачу. Відповідно до ч. 34.2 ст. 34 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик зобов`язаний направити свого представника (працівника, аварійного комісара або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку га розміру збитків. У разі, якщо згідно ч. 34.3 наведеної статті, представник страховика не з`явився у визначений строк, потерпілий має право самостійно обрати аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди. У такому разі страховик зобов`язаний відшкодувати потерпілому витрати на проведення експертизи (дослідження). Разом з цим, ч. 34.4 цієї ж статті, надає право у тому числі потерпілій особі залучати аварійного комісара, експерта або юридичну особу, у штаті якої є аварійні комісари чи експерти. Як свідчить висновок експертного автотоварознавчого дослідження № 0506/19/19 від 05.06.2019 р. судового експерта Дроздова Ю. В. вартість матеріального збитку (тобто вартість відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу автомобіля) завданого власнику автомобіля Toyota Camry, д.р.н. [NUMBER] внаслідок його пошкодження складає 54399,63 гри. Таким чином, суд погоджується з доводами позивача щодо недоплати відповідачем страхового відшкодування в розмірі 7953,04 грн. та витрат щодо сплати послуг експерта авто товарознавця в розмірі 1500,00 грн. Відповідно до п. 36.2 ст. 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно- правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик протягом 15 днів з узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених у ст. 35 цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніше як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний у разі визнання ним вимог заявника обґрунтованими - прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування та виплатити його. А у разі невизнання майнових вимог заявника або з підстав, визначених статтями 32 та/або 37 цього Закону, - прийняти вмотивоване рішення про відмову у здійсненні страхового відшкодування (регламентної виплати). Пунктом 36.5 зазначеного вище закону встановлено, що за кожен день прострочення виплати страхового відшкодування (регламентної виплати) з вини страховика (МТСБУ) особі, яка має право на отримання такого відшкодування, сплачується пеня з розрахунку подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діє протягом періоду, за який нараховується пеня. 13.05.2019 року відповідач отримав від позивача заяву про виплату страхового відшкодування. Відповідач повинен був виконати обов`язок по сплаті страхового відшкодування до 13.08.2019 року включно. Тобто, за період з 14.08.2019 року по 03.02.2020 року пеня складає 1159,62 грн. Згідно частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми. Відповідно до роз`яснень, наведених у пункті 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки», положення статті 625 ЦК України не застосовуються до відносин з відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, оскільки відшкодування шкоди є відповідальністю, а не грошовим зобов`язанням, яке виникає з договірних зобов`язань. Винятком є відповідальність страховика (стаття 992 ЦК). Пунктом 21 цієї ж постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснено, що при безпідставній відмові у виплаті страхового відшкодування, крім наслідків, передбачених договором, страховик, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу страхувальника зобов`язаний сплатити йому суму страхової виплати з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (стаття 526, частина друга статті 625 ЦК). У зв`язку із невиконанням відповідачем зобов`язань щодо виплати позивачу страхового відшкодування в повному розмірі, з огляду на положення статті 36 Закону № 1961-ІV та статті 625 ЦК України, з відповідача підлягають стягненню три проценти річних, пов`язані з несвоєчасністю виплати страхового відшкодування та інфляційні втрати. Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 01 червня 2016 року у справі № 6-927цс16 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28.02.2018 року у справі № 149/344/15-ц. Оскільки, сума основного зобов`язання складає 7953,04 грн., то за період з 14.08.2019 року по 03.02.2020 року з відповідача підлягають стягненню 3% річних в розмірі 113,00 грн. та втрати від інфляції в розмірі 79,48 грн. Розподіл судових витрат здійснити відповідно до ст. 141 ЦПК України, а отже з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 840,80 грн.

Outcome: approved