Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-06 00:00:00

Позивач, звернувся до суду з позовом про визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним акту про реалізацію предмета іпотеки, скасування свідоцтва про право власності, в якому вказав, що рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 03.10.2016 року по справі №279/1699/16-ц з нього та [PERSON] солідарно стягнуто на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» заборгованість по кредитному договору №Z012/110/853 від 20.12.2007 року, забезпечен6ому договором поруки №Z012/110/853-1 від 20.12.2007 року в сумі 763822,85 грн.. 14.12.2018 року ДП «СЕТАМ» (далі: відповідач-1) проведено електронні торги з продажу належного позивачеві нежилого приміщення колишньої більярдної, переобладнаної під кафе-бар «[INFO]», загальною площею 634,8 кв.м, за адресою: [ADDRESS] (далі: майно). 04.01.2019 р. державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень УДВС ГТУЮ у Житомирській області - правонаступник Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Житомирській області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (далі: відповідач-3) [PERSON] (далі: відповідач-2) видано Акт про реалізацію предмета іпотеки - майна. 05.01.2019 р. приватним нотаріусом Коростенського МНО Житомирської області Івчуком С.С. відповідачеві-2 видано Свідоцтво про право власності на майно (за реєстр.№45). 02.02.2019 рок на підставі договору купівлі продажу, посвідченого приватним нотаріусом Коростенського МНО Левківською Г.С. (зареєстр. №132) право власності на майно набув третя особа [PERSON] . Вважає, що електронні торги (далі: ЕТ) з продажу майна відбулись з порушенням Порядку реалізації арештованого майна// затв.Наказом МЮУ №2831/5 від 29.09.2016 р. (далі: Порядок) та Закону України «про іпотеку» (далі: Закон), виходячи з наступного: 1.Аукціон проведено з порушенням порядку визначення стартової ціни лоту: майно, яке було реалізовано на ЕТ, є предметом іпотеки, тому до спірних правовідносин застосуванню підлягають норми Закону щодо початкової ціни (ст.43). 06.03.2018 року суб`єктом оціночної діяльності ФОП [PERSON] складено Висновок про вартість майна, згідно якого ринкова вартість майна склала 1120917,00 грн.. 27.03.2018 року листом №3.2/3278 відповідач-3 направив на адресу відповідача-1 заявку про внесення інформації про майно до системи ЕТ з метою подальшої реалізації. На веб-сайті відповідача-1 була розміщена інформація, що ЕТ з реалізації майна відбудуться 28.08.2018 року за початковою ціною 28.08.2018 року. Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 27.08.2018 року у справі №279/1424/18 стягнення на підставі виконавчого листа №279/1699/16-ц від 24.11.2016 року зупинено та зупинено реалізацію майна до вирішення справи по суті, яка підлягала негайному виконанню. 27.08.2018 року копія ухвали була надана відповідачу-3 та направлена відповідачу-1. П.2 розділу 11 Порядку підставою для зупинення ЕТ є рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна. Організатор негайно зупиняє ЕТ, про що складає акт, а в разі усунення підстав для зупинення ЕТЕ т відновлюються із збереженням попередніх умов їх проведення та без уцінки майна. Однак, відповідачем-1 28.08.2018 року було проведено ЕТ з продажу майна, які не відбулись, оскільки від жодного учасника не надійшла цінова пропозиція. Наслідком таких дій відповідача-1 стало те, що 14.12.2018 року на оспорюваному аукціоні стартова ціна становила не 1120917,00 грн., а 896733,60 грн. (-20% початкової ціни). Позивач вважає, що відповідачем-1 було безпідставно застосовано ст.49 Закону в частині зниження на аукціоні початкової ціни на 20%, оскільки дії щодо реалізації майна 28.08.2018 року були неправомірними. Стартова ціна лоту була визначена за заниженою ціною. 2.Переможцем електронних торгів не проведено розрахунку за придбане майно Переможцем аукціону з продажу майна згідно протоколу ЕТ №380074 від 14.12.2018 р. визнано відповідача-2, який мав до 21.01.2019 року сплатити суму продажу майна 937086,60 грн. та додаткову винагороду 4483,67 грн., однак зобов`язання щодо проведення розрахунку за придбане майно не виконав. 04.01.2019 року відповідач-01 звернувся до відповідача-3 з листом, в якому повідомив, що він є іпотекодержателем придбаного майна, а розмір боргу позивача перед ним становить 1296233,13 грн., тому відповідно до ст.45 Закону просив врахувати суму 937086,60 грн. в рахунок погашення заборгованості та видати акт державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, до якої долучив квитанцію про сплату додаткової винагороди організатору, підписаний ним протокол ЕТ №380074 від 14.12.2018 р.. Документів, які б підтверджували наявність у позивача заборгованості перед відповідачем-2 в сумі 1296086,13 грн. подано не було. 04.01.2019 року державним виконавцем відповідача-3 відповідачу-2 видано Акт про реалізацію предмета іпотеки та 05.01.2019 року нотаріусом видано Свідоцтво, яким посвідчено право власності відповідача-2 на майно, видача яких відбулась з порушенням законодавства, а саме ст.45 Закону. Відповідач-2 не сплатив різницю між ціною проданого майна і розміром заборгованості, зі стягнення якої було відкрито виконавче провадження №55585418 від 19.01.2018 р., - 763822,85 грн.. Стягувач листом від 20.02.2018 року повідомив державного виконавця, що заборгованість позивача становить 763822,85 грн.. Майно відповідно до договору іпотеки №10546 від 21.12.2007 року є забезпеченням виконання зобов`язань за кредитним договором та належить позивачеві. Отже, майно позивача є забезпеченням виконання ним зобов`язання за кредитним договором, розмір якого встановлено судовим рішенням та стягується у ВП №55585418. Різниця в сумі 173264,25 грн. відповідачем-2 сплачена не була. За таких обставин, Акт про реалізацію предмета іпотеки від 04.01.2019 р. виданий з порушеннями ст.45 Закону, без сплати відповідачем-2 різниці між запропонованою переможцем аукціону і розміром невиконаного зобов`язання. Складання Акту проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочином, що дає можливість визнання їх недійсними на підставі норм законодавства про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів. Оскільки під час проведення ЕТ належного позивачеві майна було порушено норми Закону, Порядку, Закону України «Про виконавче провадження, аукціон підлягає визнанню недійсним, правовим наслідком чого є скасування Акту про реалізацію предмета іпотеки від 04.01.2019 року та Свідоцтва, виданого приватним нотаріусом Івчуком С.С.. Акт про реалізацію предмета іпотеки від 04.01.2019 року підлягає скасуванню і в зв`язку з тим, що виданий в порушення норм ст.45 Закону. Свідоцтво про придбання арештованого нерухомого майна з прилюдних торгів нотаріусом видається на підставі акту про проведені публічні торги, складеного державним або приватним виконавцем. Тому, у разі визнання недійсними результатів ЕТ та Акту про реалізацію предмету іпотеки, Свідоцтво, видане приватним нотаріусом, підлягає скасуванню. Просив визнати недійсними результати електронних торгів з реалізації лоту №315392: нежитлове приміщення колишньої більярдної, переобладнаної під кафе-бар «[INFO]», загальною площею 634,8 кв.м, за адресою: [ADDRESS] ; які проведені ДП «СЕТАМ» та оформлені протоколом електронних №380074 та №375864 проведення електронних торгів від 14.12.2018 року; визнати недійсним Акт про реалізацію предмета іпотеки від 04.01.2019 року, який був складений старшим державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Управління ДВС ГТУЮ у Житомирській області Сладь Т.П. та затверджений 04.01.2019 року начальником Відділу ПВР УДВС ГТУЮ у Житомирській області Невмержицьким О.О.; скасувати Свідоцтво, видане приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Житомирської області Івчуком С.С., зареєстроване в реєстрі за №45, стягнути з відповідачів понесені судові витрати. Справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. В призначене судом судове засідання прибули представник позивача (дистанційно) та відповідача-3. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав, викладених в позовній заяві, просив їх задовольнити. Пояснив, що проведені ЕТ та їх результати оскаржуються з двох підстав: 1) невірно визначена ціна лоту, яка мала становити ціну, що відповідала експертній оцінці, бо проведення першого аукціону було заборонено судом, тому стартовою ціною мала бути ціна по експертній оцінці, а не зменшена на 20%, що є порушенням порядку проведення торгів; 2) переможцем не було проведено розрахунку за придбане майно та не компенсовано позивачеві різницю між вартістю придбаного майна та боргу, який мав позивач по виконавчому провадженню. ДВС прийняв бездоказову заяву [PERSON] про розмір боргу, в результаті чого позивача було позбавлено його майна, він не отримав компенсації різниці вартості продажу та боргу. Оскільки перший аукціон було заборонено, то продаж мав здійснюватись за оціночною вартістю, а фактично об`єкт продано за ціною, що була нижче стартової. Представник відповідача-3 в судовому засіданні пояснив, що ціна переданого майна відповідала розміру боргу за кредитним договором, оскільки його правовідносини зі стягувачем не припинилась ухваленням судового рішення, а в подальшому нараховувались відсотки, тому розмір заборгованості збільшився. Відповідач-2 придбав майно на аукціоні як іпотекодержатель. Відповідачем ДП «СЕТАМ» подано відзив на позовну заяву, в якому вказано, що позовна заява є необгрунтованою, безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню, оскільки ЕТ з реалізації майна були проведені відповідно до Порядку, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором ЕТ не здійснюється, за їх достовірність відповідає виконавець, дії якого з визначення вартості майна не оскаржено, а незгода позивача зі стартовою ціною лоту не може бути підставою для визнання ЕТ недійсними, для визнання ЕТ недійсними необхідно встановити порушення правил, встановлених Порядком, чи вплинули ці порушення на результати ЕТ, чи мало місце порушення прав (інтересів) позивача, однак в позовній заяві не зазначено про порушення норм Порядку під час проведення ЕТ, впливу таких порушень на їх результат та порушення прав позивача в результаті їх проведення. Відповідачем-1 зроблено заяву про застосування строків позовної давності. Відповідачем-3 - Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Житомирській області Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позовні вимоги не визнаються. На виконанні в підрозділі перебувало зведене виконавче провадження №55703727 про стягнення з позивача на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та Коростенської ОДПІ на загальну суму 819708,58 грн.. 20.02.2017 р. державним виконавцем було проведено опис належного позивачеві арештованого майна, винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності для участі у ВП. 21.03.2018 року було отримано Звіт про проведення незалежної оцінки, згідно якого вартість майна становила 1120917 грн., про що сторони ВП були повідомлені листом від 22.03.2018 р.. 02.04.2018 року позивач в судовому порядку оскаржив дії виконавця щодо оцінки майна, ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 03.09.2018 року в справі №279/1424/18 в задоволенні скарги було відмовлено. 16.04.2018 відповідачем-1 сторонам виконавчого провадження було направлено повідомлення щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів. Вважає, що позивачем не надано доказів, що при проведенні ЕТ було порушено вимоги Порядку, які вплинули на результати торгів і призвели до порушення прав позивача. Згідно протоколу про проведення ЕТ №380073 від 14.12.2018 року майно було реалізовано. Відповідач-2 був заставодержателем (іпотекодавцем), не був стороною ВП. 04.01.2019 року від нього в порядку ст.51 Закону надійшла заява, що підтверджувала право на суму зобов`язання. Кошти в сумі 937086,60 грн. від реалізації майна зараховано іпотеко держателю в рахунок погашення заборгованості по основному зобов`язанню. Залишок невиконаного зобов`язання складає 359146,53 грн.. Ухвала від 27.08.2018 року про зупинення торгів до підрозділу надійшла 31.08.2018 р. (27.08.2018 року позивачем була подана копія ухвали, яка не була прийнята до уваги), державним виконавцем винесено постанову про зупинення вчинення виконавчих дій. 03.09.2018 року ухвалою Коростенського міськрайонного суду в справі №279/1424/18 скасовано заходи забезпечення скарги. 13.11.2018 року виконавцем винесена постанова про поновлення вчинення виконавчих дій. Ст.48 Закону передбачено право учасника торгів оскаржити їх результати шляхом пред`явлення вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу, укладеного на прилюдних торгах, протягом трьох місяців з дня проведення торгів. З позовом позивач звернувся 26.12.2019 року з пропуском строку позовної давності. Позивачем подано відповідь на відзив відповідача-3, в якому вказано, що рішення в справі №279/6089/18, яке скасовано, не має преюдиційного значення, його доводи підтверджено наданими доказами, отримавши повідомлення позивача про виникнення обставин, що зумовлювало зупинення вчинення виконавчих дій, зобов`язувало відповідача-3 зупинити вчинення виконавчих дій, як виконавцеві, так і організатору ЕТ було достеменно відомо про існування заборони проведення торгів, строк позовної давності пропущено з поважних причин, оскільки в позовом про визнання проведених 14.12.2018 року прилюдних торгів він звернувся в грудні 2018 року, рішення в справі №279/6089/18 скасовано з причини нероз`яснення судом позивачеві необхідності залучення до участі в справі відповідача-3 в якості відповідача, спір по суті вирішено не було, право позивача не отримало належного судового захисту, тому після отримання повного тексу постанови Житомирського апеляційного суду від 30.09.2019 року позивач довідався про для ефективного захисту своїх порушених прав можливим є пред`явлення позову до відповідача-3, що є поважною причиною пропуску строку позовної давності. Просив визнати поважними причини пропуску строк позовної давності при подачі позову. Відповідач [PERSON] (відповідач-2) про розгляд справи повідомлявся належним чином, відзив на позов та інших заяв і клопотань не подав. Третя особа [PERSON] про розгляд справи повідомлявся належним чином, відзив на позов та інших заяв і клопотань не подав. Вислухавши пояснення представників позивача та відповідача-3, дослідивши подані сторонами письмові докази та заяви по суті спору, проаналізувавши їх в сукупності, суд дійшов висновку про наступне. Судом встановлено, що між сторонами виник спір щодо правомірності реалізації майна позивача як боржника у виконавчому провадженні з прилюдних торгів, який регулюється положеннями Законів України «Про виконавче провадження», «Про іпотеку», Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5. Відповідачами-1 та-3 зроблено заяву про пропуск позивачем строку позовної давності звернення до суду зі спірними вимогами. Позивачем просив визнати причини пропуску вказаного строку поважними, оскільки він вчасно звернувся до суду з позовом про захист порушеного права в іншому судовому процесі, однак склад учасників було визначено неповно, про що він довідався лише під час апеляційного перегляду судового рішення в тій справі. Такі доводи позивача суд вважає поважними та такими, що свідчать про пропуск строку позовної давності з поважних причин. Оцінюючи правомірність дій відповідачів щодо реалізації майна позивача з електронних торгів та оформлення їх результатів, наслідком чого став перехід права власності на предмет торгів до Відповідача-2, суд виходить з наступного: Відповідно до ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна. Виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом. Відповідно до п.6 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження», звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно. Якщо строк дійсності звіту про оцінку майна закінчився після передачі майна на реалізацію, повторна оцінка такого майна не проводиться. Відповідно до п.1 розділу 2 Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 (далі: Порядку) реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до ст.57 Закону України «Про виконавче провадження». Якщо вартість майна боржника визначено в рішенні суду, виконавець передає майно на реалізацію за ціною, визначеною судовим рішенням, без проведення визначення вартості чи оцінки такого майна, крім рішень про конфіскацію майна. Вартість майна, визначена у звіті про оцінку майна, є дійсною на період реалізації арештованого майна. Датою передачі майна на реалізацію вважаться дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною). Тобто, головною умовою для проведення електронних торгів арештованим майном є те, що оцінка майна станом на дату передачі майна на реалізацію має бути чинною. Відповідно до п.2 розділу 2 Порядку, організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Відповідно до абз.4 п.4 розділу 2 Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Згідно п.2 Розділу 7 Порядку, реалізація предмета іпотеки здійснюється відповідно до вимог цього Порядку з урахуванням особливостей, визначених цим пунктом та Законом України «Про іпотеку». Строк підготовки до електронних торгів під час реалізації предмета іпотеки складає не менше 30 календарних днів. Організатор не пізніше ніж за 15 робочих днів до дня початку електронних торгів публікує в місцевих друкованих засобах масової інформації за місцезнаходженням предмета іпотеки та на Веб-сайті повідомлення про проведення таких електронних торгів.Не пізніше дня публікації повідомлення про проведення електронних торгів у засобах масової інформації Організатор письмово повідомляє виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу майна. Будь-який учасник може бути покупцем предмета іпотеки, якщо він запропонує найвищу ціну. Якщо покупцем є іпотекодержатель, він зобов`язаний сплатити лише різницю між запропонованою ним ціною і розміром невиконаного основного зобов`язання. Іпотекодержатель також зобов`язаний сплатити винагороду за організацію та проведення електронних торгів. За результатами проведення електронних торгів складається протокол, який підписується уповноваженим представником Організатора та покупцем предмета іпотеки. У протоколі, крім інформації, передбаченої пунктом 1 розділу VIII цього Порядку, зазначаються дата видачі/підписання протоколу та початкова ціна предмета іпотеки, встановлена відповідно до частини другої статті 43 Закону України «Про іпотеку». Протокол електронних торгів роздруковується переможцем електронних торгів із особистого кабінету, підписується та передається особисто або через представника Організатору або надсилається засобами зв`язку на поштову адресу Організатора. Підписаний протокол повинен надійти до Організатора не пізніше семи робочих днів з дати отримання протоколу переможцем в особистому кабінеті. Протягом трьох робочих днів після надходження від переможця електронних торгів підписаного протоколу його копія надсилається іпотекодавцю, всім іпотекодержателям та виконавцю. Якщо переможець електронних торгів відмовився від підписання протоколу, наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, оголошується переможцем електронних торгів. За відсутності цінових пропозицій або відмови усіх учасників, які подавали цінові пропозиції, виконати протягом встановлених строків вимоги цього пункту електронні торги оголошуються такими, що не відбулися. У разі зупинення вчинення виконавчих дій відповідно до вимог Закону України «Про виконавче провадження», внаслідок чого електронні торги у призначений строк не відбулися, Організатор проводить такі торги після продовження примусового виконання рішення. Про проведення електронних торгів після продовження примусового виконання рішення Організатор не пізніше ніж за десять робочих днів до дня їх проведення повідомляє всіх учасників, які зареєструвалися в установленому порядку. Якщо належна до сплати сума від переможця електронних торгів не зарахована на рахунок одержувача у десятиденний строк з дня проведення електронних торгів, гарантійний внесок йому не повертається, а наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, оголошується переможцем електронних торгів. За його відсутності або відмови електронні торги оголошуються такими, що не відбулися. Гарантійний внесок не повертається також учаснику торгів, який став переможцем торгів, але відмовився підписати протокол. Організатор протягом трьох днів з дня підписання переможцем протоколу електронних торгів надсилає відповідний протокол виконавцю. Протягом п`яти робочих днів з дня надходження коштів від реалізації предмета іпотеки виконавець складає акт про реалізацію предмета іпотеки відповідно до вимог статті 47 Закону України «Про іпотеку» та не пізніше наступного робочого дня надсилає його Організатору. Протягом п`яти робочих днів з дня надходження від виконавця акта про реалізацію предмета іпотеки Організатор видає цей акт переможцю електронних торгів (покупцю), нотаріально засвідчені копії акта надсилає іпотекодержателю та іпотекодавцю. Зменшення ціни предмета іпотеки на електронних торгах проводиться відповідно до вимог статті 49 Закону України «Про іпотеку». Згідно положень ст.49 Закону України «Про іпотеку» протягом 10 днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право придбати предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку, придбання предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому ст.47 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим ч.1 цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих же умовах других прилюдних торгів, які мають відбутися протягом 1 місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах становить 80 відсотків. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим ч.1 цієї статті, за результатами других прилюдних торгів призначається проведення у тому самому порядку третіх прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на третіх прилюдних торгах становить 70 відсотків початкової вартості майна. У разі якщо електронні торги з реалізації предмета іпотеки оголошено такими, що не відбулися, акт про реалізацію предмета іпотеки (у разі придбання іпотекодержателем предмета іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна) видається на підставі протоколу, сформованого за результатами електронних торгів, що не відбулися. Процедура оформлення результатів електронних торгів визначена Розділом 8 Порядку, згідно якого після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. У разі визнання електронних торгів такими, що не відбулися, у протокол електронних торгів вноситься відповідна підстава. Процедура проведення повторних електронних торгів визначена Розділом 9 Порядку. Розділ 10 Порядку визначає порядок розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності. Такий порядок передбачає, що на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Виконавець зобов`язаний повідомити Організатора про перерахування переможцем електронних торгів коштів за придбане майно не пізніше наступного робочого дня з дня надходження коштів на рахунок відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) через особистий кабінет. Після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження. Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) Організатору. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги. Відповідно до вимог ст.51 закону України «Про виконавче провадження», якщо заставодержатель не є стягувачем у виконавчому провадженні, йому виплачуються кошти після належного підтвердження права на заставлене майно. У разі задоволення в повному обсязі вимог заставодержателя залишок коштів використовується для задоволення вимог інших стягувачів у порядку, встановленому цим законом. Згідно положень ст.45 Закону України «Про іпотеку» визначено, що будь-який учасник може бути покупцем предмета іпотеки, якщо він запропонує найвищу ціну. Якщо покупцем є іпотекодержатель, він зобов`язаний сплатити лише різницю між запропонованою ним ціною і розміром невиконаного основного зобов`язання. Відповідно до правових висновків Верховного Суду України в постанові від 13.04.2016 року у справі №6-2988цс15, головною умовою, яку повинні встановити суди - є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Згідно висловленої Верховним Судом України правової позиції в постанові від 13.03.2018 року у справі №911/494/17 та від 14.03.2018 року у справі №910/1454/17, вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів». Отже, процедура реалізації майна з електронних торгів включає в себе ряд етапів: 1) передача майна на реалізацію (розділ 2 Порядку), 2) підготовка до проведення електронних торгів (розділ 3 Порядку), 3) реєстрація учасників електронних торгів (розділ 4 Порядку), 4) безпосередньо проведення електронних торгів (повторних електронних торгів) (розділи 5, 7, 9 Порядку), 5) оформлення результатів електронних торгів (розділ 8 Порядку), 6) розрахунок за придбане майно та перехід права власності (розділ 10 Порядку). Частину вказаних дій виконує державний (приватний виконавець), який передає майно на реалізацію, повідомляє організатора торгів про перерахування або несплату переможцем коштів за майно, на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів, складає акт про проведені електронні торги, підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів; частину - організатор торгів (підготовка до торгів, реєстрація учасників, проведення процедури торгів, складає та підписує протокол торгів); переможець торгів здійснює розрахунок за придбане майно та в подальшому після завершення процедури отримує майно; реєстрацію переходу права власності здійснює нотаріус, який на підставі акту виконавця видає свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів. Порушення, допущені вказаними особами під час проведення торгів, які потягли за собою порушення прав і законних інтересів позивача, є підставами для визнання таких торгів недійсними. Позивачем проведені електронні торги оспорюються з підстав недотримання процедури передачі майна на реалізацію, проведення торгів, розрахунку за придбане майно та переходу права власності. Позивач просить визнати недійсними результати торгів з реалізації належного йому майна, проведеного відповідачем-1, акту про реалізацію предмета іпотеки, виданого відповідачем-3, скасування свідоцтва про придбання майна, виданого нотаріусом. Судом встановлено, що на виконанні Відповідача-3 перебувало зведене виконавче провадження №55703727 про стягнення з [PERSON] коштів на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в сумі 763822,85 гривень. В ході проведення виконавчих дій державним виконавцем було проведено опис та арешт майна боржника, яке перебуває в іпотеці ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» та належить [PERSON] , а саме: нежитлового приміщення, колишньої більярдної, переобладнаної під кафе-бар «[INFO]», загальною площею 634,8 кв.м, за адресою: [ADDRESS] , про що 19.01.2018 винесено постанову про арешт майна боржника в межах суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів 840295,13 грн., копію якої направлено на адресу учасників виконавчого провадження. За результатами проведеної оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] складено звіт №180220/5-П про незалежну оцінку вартості майна [PERSON] , згідно з яким ринкова вартість об`єкту оцінки для реалізації станом на 6 березня 2018 року без урахування ПДВ склала 1 120 917,00 гривень. 22.03.2018 року державним виконавцем надіслано сторонам виконавчого провадження, в тому числі і [PERSON] , повідомлення про результати оцінки майна. Будучи незгодним з проведеною оцінкою, позивач 02.04.2018 року звернувся до суду із скаргою на дії державного виконавця про визнання неправомірними дії державного виконавця та скасування звіту незалежної оцінки вартості майна, за результатами розгляду якої ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 03.09.2018 року у справі №279/1424/18 в задоволенні скарги було відмовлено, однак в даній справі 20.04.2018 року була постановлена ухвала про зупинення продажу належного позивачеві нежитлового приміщення до вирішення справи по суті. Зазначена ухвала 09.08.2018 року була скасована судом апеляційної інстанції . Хоча проведену виконавцем оцінку майна позивач оспорив, однак в задоволенні його вимог було відмовлено, тому така оцінка є правомірною. Передача майна позивача на реалізацію була здійснена за дійсною на час такої передачі ціною. Державним виконавцем Відповідача-3 27.03.2018 року було подано заявку на реалізацію спірного майна - нежилого приміщення, колишньої більярдної, переобладнаної під кафе-бар «[INFO]», загальною площею 634,8 кв.м, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , шляхом проведення прилюдних торгів. Заявка державного виконавця на реалізацію арештованого майна була отримана державним підприємством «СЕТАМ» 10.04.2018 року, інформація про електронні торги була внесена в Систему. Станом на дату передачі майна на реалізацію оцінка майна була дійсною. Перші торги з реалізації предмета іпотеки проходили 28.08.2018 року за стартовою ціною, визначеною звітом суб`єкта оціночної діяльності, 1 120 917,00 гривень, за номером лоту 272829. Дані торги були визнані такими, що не відбулись, оскільки від жодного учасника не надійшла цінова пропозиція, про що було складено протокол №354662. Результати вказаних торгів в межах даної справи позивачем не оспорюються, тому підстави аналізувати та оцінювати порядок їх проведення та результати відсутні. Оскільки перші торги були визнані такими, що не відбулись, відповідачем-1 було призначено дату повторних торгів з реалізації нежилого приміщення позивача та присвоєно новий номер лоту №315392, стартова ціна була визначена в сумі 896 733,60 гривень, що становило 80% від початкової вартості майна. Оскільки позивачем у визначеному законом порядку не оспорено результати проведених 28.08.2018 року торгів, такі результати не визнано недійсними, суд не вправі вдаватись в оцінку правильності визначення стартової ціни лоту на повторні торги, тому виходить з того, що така ціна була визначена вірно. Повторні торги за вказаним лотом було проведено 14.12.2018 року з визначенням переможця - учасника №12, про що складено Протокол №375864, який запропоновану суму за придбане майно не вніс, тому переможцем торгів став відповідач-2, про що було складено Протокол №380074. Відповідач [PERSON] у зведеному виконавчому провадженні являвся заставодержателем. У вказаному протоколі №380074 від 14.12.2018 року було зазначено, що ціна продажу склала 986406,95 грн, сума сплаченого гарантійного внеску - 44836,68 грн., розмір додаткової винагороди - 4483,76 грн., сума, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця - відповідача-3, становить 937086,60 грн.. Зазначені суми мали бути сплачені переможцем до 21.01.2019 року. 04.01.2019 року на адресу Відповідача-3 у відповідності до ст.51 Закону України «Про виконавче провадження» від іпотекодержателя [PERSON] надійшла заява з додатками (витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки), якими він підтверджував, що є іпотекодержателем майна, яке було предметом торгів. У вказаній заяві [PERSON] повідомив, що розмір заборгованості власника майна [PERSON] перед ним як іпотекодержателем становить 1296233,13 грн.. При цьому, в межах зведеного виконавчого провадження борг [PERSON] перед особою, яка здійснила [PERSON] уступку боргу, становив 763822,85 гривень. 04.01.2019 року старшим державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Управління ДВС Головного територіального управління юстиції у Житомирській області Сладь Т.П. було складено Акт про реалізацію предмету іпотеки, затверджений начальником вказаного відділу Невмержицьким О.О., відповідно до якого сума коштів, перерахована за придбане майно становить 986406,95 грн. без ПДВ, з яких 937086,60 грн. - сума, яка зарахована іпотеко держателем в рахунок погашення заборгованості. 44836,68 грн. було сплачено як гарантійний внесок на рахунок ДП «СЕТАМ», 4483,67 грн. - сума додаткової винагороди. При цьому, переможцем торгів [PERSON] було надано лише квитанцію про внесення після оформлення Протоколу за результатами проведення торгів лише 4483,67 грн.. Оскільки переможцем торгів [PERSON] на рахунок відповідача-3 не було внесено різницю між ціною продажу майна позивача та сумою заборгованості, яка існувала у позивача перед відповідачем [PERSON] як іпотекодержателем проданого майна в межах виконавчого провадження, в якому здійснювалась реалізація належного позивачеві арештованого майна (986406,95 грн. - 763822,85 грн. = 222584,10 грн.), то видача державним виконавцем відповідача-3 Акту про реалізацію предмета іпотеки від 04.01.2019 року, на підставі якого 05.01.2019 року приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Житомирської області Івчуком С.С. [PERSON] було видано Свідоцтво, яким посвідчено, що [PERSON] належить право власності на нежиле приміщення, колишньої більярдної, переобладнаної під кафе-бар «[INFO]», загальною площею 634,8 кв.м., розташоване в [ADDRESS] , зареєстроване в реєстрі за № 45 , яке придбано за 986406,95 грн., була неправомірною. На підставі вказаного Свідоцтва [PERSON] 02.02.2019 року провів його відчуження третій особі. Враховуючи вищевказані встановлені судом обставини, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Оскільки судом не встановлено, що відповідачем-1 при організації та проведенні 14.12.2018 року електронних торгів з реалізації належного позивачеві майна були допущені порушення, вимоги позивача до вказаного відповідача задоволенню не підлягають як необґрунтовані. Оскільки судом встановлено, що уповноваженою особою відповідача-3 було безпідставно, без дотримання вимог п.4 Розділу 10 Порядку та без внесення покупцем-іпотекодержателем різниці між запропонованою ним ціною і розміром невиконаного в межах виконавчого провадження основного зобов`язання, видано відповідачеві-2 Акт про реалізацію предмету іпотеки, який став підставою для отримання відповідачем-2 Свідоцтва про права власності на майно, вимоги позивача про визнання недійсним Акту про реалізацію предмета іпотеки від 04.01.2019 року та скасування Свідоцтва про право власності на майно, виданого 05.01.2019 року, суд визнає обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Понесені позивачем судові витрати стягуються відповідно до частини задоволених вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial