Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-03 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] помер його батько [PERSON]. Заповіту він не залишив. Позивачу відомо, що батько був власником будинку, що знаходиться за адресою Новоархангельський район с. Скалівські Хутори, особистих речей та земельних паїв. В установлений законом шестимісячний термін позивач не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини по причині того, що він не знав про смерть батька, так як він мешкав окремо та стосунки з ним не підтримував. Після розлучення батьків, його мати змінила його прізвище [PERSON] на її дівоче - [PERSON]. У березні 2016 року позивач поїхав на кладовище, провідати могили його діда та бабусі в с. Скалівські Хутори і побачив могилу батька, який помер [INFO], що стало для нього несподіванкою. Ще більшою несподіванкою стало те, що сестри його покійного батька - його тітки, не повідомили йому про його смерть, а привласнили все його майно, хоча добре знали про його існування, адже до 2000 року батько проживав з мамою та з ним. Спадщину відповідачі оформляли у смт Голованівськ Кіровоградської області в державного нотаріуса в березні 2015 року. Після пережитого стресу вирішив поновити справедливість, звернувшись до суду. Просив визнати причини пропуску строку прийняття спадщини поважними та визначити йому додатковий строк для подачі ним заяви про прийняття спадщини. Позивач в судове засідання не з'явився, але надав суду заяву в якій просив розгляд цивільної справи за його позовом проводити у його відсутність. В разі неявки відповідачів не заперечував проти винесення заочного рішення. Відповідачі в судове засідання не з'явилися, про причини неявки суд не повідомили. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ч. 1 ст. 224 ЦПК України, відповідно до якої у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд вважає, що справу можливо розглянути у відсутність сторін на підставі наявних письмових доказів. Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, оскільки в ході розгляду справи встановлено, [INFO] року помер [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого 19 квітня 2016 року /а.с.5/. Згідно світлокопії свідоцтва про народження серії [NUMBER] [PERSON] народився [INFO] в смт Новоархангельськ Кіровоградської області його батьком записаний [PERSON], матір'ю - [PERSON] /а.с.6/. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Частинами 1 та 2 ст. 1220 ЦК України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 ЦК України). Ч. 1 ст. 1221 ЦК України вказує на те, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Згідно ч. ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Положення ст. 1226 ЦК України, вказують на те, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Ст. 1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Наведені в позовній заяві причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини суд вважає, поважними і об'єктивними. Враховуючи положення вищеперелічених норм матеріального права суд приходить до висновку про доцільність поновлення позивачеві строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON]. Суд визначає позивачеві трьохмісячний строк на подання заяви про прийняття спадщини. Приймаючи до уваги викладене та,

Outcome: approved