Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія» про стягнення недоплаченого страхового відшкодування в якому просив стягнути з Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія» на його користь недоплачене страхове відшкодування у розмірі 11151 грн. 59 коп., витрати на проведення автотоварознавчої експертизи у розмірі 2100 грн., витрати на професійну правничу допомогу, а також судовий збір у розмірі 842 грн. 00 коп. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 11 вересня 2018 року на вул.. Дружби, пос. Горького, Дніпровського району Дніпропетровської області, водій [PERSON] , керуючи транспортним засобом автомобілем Форд, д/н [NUMBER] , порушив правила дорожнього руху внаслідок чого скоїв зіткнення із автомобілем «Хундай» , д/н [NUMBER] , який належить позивачу. Постановою Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська від 07.12.2018 року по справі №209/3224/18 вказаного водія визнано винним в ДТП. Внаслідок ДТП позивачу були спричинені матеріальні збитки. Між [PERSON] та Приватним акціонерним товариством «Українська пожежно-страхова компанія» був укладений договір (поліс) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів №АЕ/8358277. Як свідчить проведений на замовлення позивача висновок судової авто товарознавчої експертизи №2710/18/18 від 30.10.2018 року, вартість відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля «Форд», д/н [NUMBER] з урахуванням зносу становить 44020, 98 грн. Страховик частково виконав свої зобов`язання перед позивачем та сплатив на рахунок СТО «ФОП [PERSON] » лише частину відшкодування в розмірі 32869,39 грн. Без будь-яких вмотивованих підстав недоплатив страхове відшкодування в розмірі 11869,39 грн. Не погодившись з позовними вимогами від представника відповідача [PERSON] 19.05.2020 року надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначали, що позовні вимоги є необґрунтованими в цілому просили відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. 02.06.2020 року представник позивача адвокат Чіп Я.М. надав відповідь на відзив в якому просив позов задовольнити, у разі відсутності представника позивача на розгляді справи, справу слухати без його участі. Ухвалою судді Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 09 квітня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного провадження з повідомленням сторін. У судове засідання представник позивача [PERSON] не з`явився, але у відповіді на відзив зазначав, у разі відсутності представника позивача на розгляді справи, справу слухати без його участі. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином у встановленому законом порядку, будь-яких заяв суду про можливість або не можливість розгляду справи без їхньої участі суду не надавав. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов до наступного висновку. Відповідно до ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст.\~12\~ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Згідност.76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно частини 1 та 2ст.13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Судом встановлено, що 11 вересня 2018 року об 11 год. 45 хв. У Дніпровському районі Дніпропетровської області пос. Горького на вул. Дружби, водій [PERSON] , керуючи транспортним засобом автомобілем Ford Siera, д/н [NUMBER] , не врахував дорожньої обстановки, не вибрав безпезпечної швидкості руху, не дотримався безпечного бокового інтервалу та скоїв наїзд на причіп р/н [NUMBER] , та зіткнення з автомобілем Hyndai Accent, д.р.н. [NUMBER] під керуванням [PERSON] . Вина [PERSON] у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди підтверджується постановою Баглійського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 07 грудня 2018 року. В результаті дорожньо-транспортної пригоди автомобіль Hyndai Accent, д.р.н. [NUMBER] отримав механічні пошкодження, чим завдані матеріальні збитки. Ст. 512 ЦК України передбачено, що кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок: передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги); правонаступництва; виконання обов`язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем); виконання обов`язку боржника третьою особою. \~ \~ \~ \~Кредитор у зобов`язанні може бути замінений також в інших випадках, встановлених законом. Кредитор у зобов`язанні не може бути замінений, якщо це встановлено договором або законом. \~ \~ \~ \~Ст. 514 ЦК України визначено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до вимог ст. 516 ЦК України, заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом. Спірні цивільно-правові відносини у сфері страхування відповідальності власників транспортних засобів врегульовані Законом України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів». Відповідно до п.22.1 ст.22 Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів»,\~у разі\~настання страхового\~випадку у\~межах страхових\~сум,\~зазначених у\~страховому полісі,\~страхова компанія відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. На підставі ст. 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», в зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу. Між [PERSON] та Приватним акціонерним товариством «Українська пожежно-страхова компанія» був укладений договір (поліс) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів №АЕ/8358277 від 18.05.2018 року. 19.11.2018 р. та 14.12.2018 року Страховик виплатив страхове відшкодування у загальному розмірі 32869,39 грн., без узгодження такого розміру із [PERSON] . Оскільки, між [PERSON] та відповідачем не була досягнута згода щодо розміру спричиненої шкоди, тому Потерпілою особою за власний кошт було замовлено проведення незалежної судової експертизи. Із змісту п. 34.4 ст. 34 Закону вбачається, що замовляти проведення дослідження з визначення вартості матеріального збитку транспортного засобу дозволяється, як потерпілому так і страховику. Обов`язок страховика, передбачений п. 34.2 ст. 34 Закону спрямований лише на звільнення потерпілого від додаткових витрат, про що свідчить п. 34.3 ст. 34 Закону. Таким чином, п. 34.4 Закону передбачено право потерпілої особи на самостійне залучення аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 106 ЦПК України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно висновку експерта автотоварознавчої експертизи по визначенню вартості матеріальної шкоди спричиненої власнику транспортного засобу № 2710/18/18 від 27.09.2018 року, судового експерта Дроздова Ю.В., за замовленням [PERSON] , вартість матеріального збитку (тобто вартість відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу автомобіля) завданого власнику автомобіля Hyndai Accent, д.р.н. [NUMBER] внаслідок його пошкодження складає 44020,98 грн. Приватне акціонерне товариство «Українська пожежно-страхова компанія» частково виконала свої зобов`язання, та сплатила лише частину страхового відшкодування у розмірі 32869,39 грн., недоплатила позивачу страхове відшкодування в розмірі 11151 грн. 59 коп. Відповідно до п.1.3 Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, яка затверджена спільним наказом Міністерства\~юстиції України,\~Фонду державного\~майна України\~24.11.2003\~року №142/5/2092 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 року за №1074/8395 вимоги Методики є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин. Однією із вимог передбачених Методикою є особистий огляд КТЗ оцінювачем (експертом), про що зазначено в п.5.1 Методики, а саме Технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) являє собою початковий етап дослідження, який дає змогу органолептичними методами визначити ідентифікаційні дані КТЗ: його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом (оцінювачем), який складає висновок чи звіт (акт), можливе тільки за рішенням органу (посадової особи), який здійснює судове чи досудове слідство, у разі надання ними даних, необхідних для оцінки. Відповідно до п. 5.5 Методики під час технічного огляду КТЗ оцінювач (експерт) повинен: а) перевірити відповідність ідентифікаційних даних КТЗ записам у наданих документах; \~ \~ \~ \~б) перевірити укомплектованість КТЗ, установити комплектність, наявність додаткового обладнання; \~ \~ \~ \~в) установити пробіг за одометром; \~ \~ \~ \~г) зафіксувати інформативні ознаки раніше виконаного відновлювального ремонту КТЗ; \~ \~ \~ \~ґ) установити характер і обсяги пошкоджень на момент огляду та інші ознаки, які характеризують технічний стан КТЗ, з обов`язковою їх фіксацією шляхом фотографування. \~ \~ \~ \~Згідно із п. 8.1, 8.5 указаної Методики для визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику КТЗ, застосовуються витратний підхід і метод калькуляції вартості відновлювального ремонту. Калькуляція вартості відновлювального ремонту складається за результатами технічного огляду КТЗ. Якщо КТЗ на момент технічного огляду відновлено повністю або частково, то калькуляція відновлювального ремонту не складається, а надається повідомлення замовнику оцінки про неможливість проведення дослідження. Приватним акціонерним товариством «Українська пожежно-страхова компанія» було виплачено страхове відшкодування на підставі висновку експерта Яремчука В.В. № 36-D/48/7 від 13.12.2018 року, який виконаний із суттєвими порушеннями Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, а отже не може бути визнаний належним доказом підтвердження матеріального збитку. Протокол огляду транспортного засобу від 22.09.2018 року не містить ані підпису постраждалої особи (позивача), ані експерта [PERSON] , що не може свідчити про те, що експерт був особисто присутнім при огляді транспортного засобу, що не відповідає вимогам п.5.1 Методики. Судом встановлено, що судовий експерт [PERSON] був особисто присутнім під час огляду транспортного засобу, а тому його висновок № 2710/18/18 від 27.09.2018 року складено у відповідності до вимог Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, тому саме він є належним доказом вартості матеріального збитку спричиненого власнику автомобіля позивача Hyndai Accent, д.р.н. [NUMBER] , тим більше п.34.4\~Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів» передбачено право потерпілого па самостійне залучення аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди. Крім того, експертний висновок № 2710/18/18 від 27.09.2018 року містить зазначення, що він підготовлений для подання до суду або страхової компанії згідно з вимогами діючого законодавства України, та підпис експерта про попередження про кримінальну відповідальність відповідно до ст. 384 КК України. Відповідно до ст.\~988\~ЦК України страховик у разі настання страхового випадку зобов`язаний здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором. Страхова виплата за договором майнового страхування і страхування відповідальності (страхове відшкодування) не може перевищувати розміру реальних збитків. Страхова виплата за договором майнового страхування здійснюється страховиком у межах страхової суми, яка встановлюється у межах вартості майна на момент укладання договору. Ст. 9 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів передбачено, що страхова сума - це грошова сума, у межах якої страховик зобов`язаний здійснити виплату страхового відшкодування відповідно до умов договору страхування. Відповідно до п.9.4ст.9\~Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів» страхові виплати за договорами обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності обмежуються страховими сумами. Відповідно до п.36.2 ст.36\~Закону України\~«Про обов`язкове\~страхування цивільно-правової\~відповідальності власників\~наземних транспортних\~засобів» страховик протягом 15 днів з узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, за наявності документів, зазначених у ст. 35 цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніше як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов`язаний у разі визнання ним вимог заявника обґрунтованими - прийняти рішення про здійснення страховою відшкодування та виплатити його. А у разі невизнання майнових вимог заявника або з підстав, визначених ст.32та/або37цьогоЗакону, прийняти вмотивоване рішення про відмову у здійсненні страховою відшкодування (регламентної виплат). Крім того, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача понесені витрати на оплату послуг експерта автотоварознавця в розмірі 2100,00 грн., оскільки проведення даного дослідження є обов`язковим в силу ст. 7 Закону України Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Відповідно до частин 1 та 3 (пункт 1) статті 133 та частин 1 - 3 ст. 137 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. В силу вимог ч. 8 ст.141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку із розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих доказів (договорів, рахунків, тощо). В матеріалах\~справи міститься\~ордер на\~надання правничої\~допомоги серія\~АЕ №1000152\~укладений між\~ [PERSON] \~та адвокатом\~Чіп Я.М.,\~але позивачем\~у позовній\~заяві зазначено,\~що вартість\~правничої допомоги\~попередньо складає\~5000,00\~грн.,\~проте ані акту приймання-передачі наданих послуг, ані квитанції про оплату послуг адвоката матеріали справи не містять, тому суд не знаходить законних підстав для задоволення вимог про стягнення витрат на правничу допомогу. Відповідно до ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог; інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача. Відповідно до\~вимог ст.141\~ЦПК України з відповідача на користь позивача повинно бути стягнено сплачений позивачем судовий збір в розмірі 840,80 грн., а не 842,00 грн., як зазначалося позивачем. Враховуючи вищевикладене позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. На підставі вищевикладеного та

Outcome: partial