Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-12 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів та просив зобов'язати ПАТ «Брокбізнесбанк» подати держателю, реєстратору Державного реєстру обтяжень рухомого майна заяву, за якою припинити обтяження в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна, що внесене 18.11.2013 року (із змінами внесеними 19.11.2013 року) за реєстраційним записом №14017903 по договору застави № Дз 2-276п-2007 від 04.11.2009 року (боржник: [PERSON], ІПН [NUMBER], [ADDRESS]; обтяжене рухоме майно: автомобіль легковий, седан-В, номер об'єкта: [NUMBER], номер державної реєстрації [NUMBER], марки Nissan, модель Maxima, сірого кольору, 2005 року випуску, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], заставною вартістю 213333,00 грн. Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] від 04.11.2009 року, що видане Черкаським ВРЕР при УДАІ ГУМВС України в Черкаській області; застава рухомого майна в якості забезпечення виконання зобов'язань за кредитним договором №276п-2007 від 09.11.2007 року, що укладений між АТ «Брокбізнесбанк» та [PERSON]). Зобов'язати Державне підприємство «Національні інформаційні системи» вилучити з Державного реєстру обтяжень рухомого майна обтяження за реєстраційним записом №14017903 по договору застави №дз 2-276п-2007 від 04.11.2009 року (боржник: [PERSON], ІПН [NUMBER], [ADDRESS]; обтяжене рухоме майно: автомобіль легковий, седан-В, номер об'єкта: [NUMBER], номер державної реєстрації [NUMBER], марки Nissan, модель Maxima, сірого кольору, 2005 року випуску, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], заставною вартістю 213333,00 грн. Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] від 04.11.2009 року, що видане Черкаським ВРЕР при УДАІ ГУМВС України в Черкаській області; застава рухомого майна в якості забезпечення виконання зобов'язань за кредитним договором №276п-2007 від 09.11.2007 року, що укладений між АТ «Брокбізнесбанк» та [PERSON]). Свої вимоги обґрунтовує тим, що 29.07.2016 року він набув у власність автомобіль легковий, седан-В, номер об'єкта: [NUMBER], номер державної реєстрації [NUMBER], марки Nissan, модель Maxima, сірого кольору, 2005 року випуску, шляхом перемоги в електронних торгах, організатором яких було ДП «СЕТАМ». Результати торгів було оформлено протоколом №187101 проведення електронних торгів. 11.08.2016 року на виконання умов викладених у протоколі, на розрахунковий рахунок ДП «СЕТАМ» та Органу ДВС платіжним дорученням №1 та №2 позивачем було перераховано кошти в сумі 883,10 та 67624,17 грн. 18.08.2016 року органом ДВС було складено акт про проведені електронні торги та 23.08.2016 року автомобіль був переданий позивачу представником ДП «СЕТАМ». Наприкінці осені 2016 року позивач звернувся до органу ДВС з метою скасування всіх обтяжень (арештів) накладених на автомобіль, який він придбав у власність. Державними виконавцями було повідомлено позивачу, що станом на 17.11.2016 року в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна знаходиться реєстраційний запис №14017903 про приватне обтяження. Зазначив, що вказаний запис перешкоджає йому як власнику автомобіля в повній мірі використовувати набуте ним майно та розпоряджатися власністю на власний розсуд, оскільки наявний запис робить неможливим реєстрацію автомобіля в реєстраційних органах. Вважає, оскільки предмет застави легковий автомобіль, седан-В, номер об'єкта: [NUMBER], номер державної реєстрації [NUMBER], марки Nissan, модель Maxima, сірого кольору, 2005 року випуску, був реалізований в примусовому порядку на електронних торгах ДП «СЕТАМ» то відповідно і застава по договору застави №Дз 2-276п-2007 від 04.11.2009 року є припиненою 18.08.2016 року в силу приписів ст. 28 Закону України «Про заставу». Однак, відповідачі не здійснили необхідних заходів щодо припинення обтяження згідно договору застави та вилучення реєстраційного запису №14017903, за яким обтяжено предмет застави, з Державного реєстру обтяжень рухомого майна. На підставі викладеного просив позов задовольнити. Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 06.01.2017 року позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків. Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 20.02.2017 року у справі відкрито провадження та справу призначено до розгляду. Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 12.06.2017 року зупинено провадження у справі до розгляду Соснівським районним судом м. Черкаси цивільної справи за позовом ПАТ «Брокбізнесбанк» до Центрального відділу державної виконавчої служби м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, [PERSON], третя особи ДП «СЄТАМ», [PERSON] про визнання результатів електронних торгів недійсними. Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 09.02.2018 року провадження у справі відновлено та справу призначено до розгляду. У судовому засіданні 18.07.2018 року у задоволенні клопотання представника ПАТ «Брокбізнебанк» про залучення до участі у справі третьої особи було відмовлено. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Представник відповідача ПАТ «Брокбізнесбанк» у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала посилаючись на те, що банк не погоджується з результатами проведення торгів, оскільки була занижена вартість заставного майна. Дане майно було придбано [PERSON] за явно заниженою ціною, внаслідок неправомірних дій працівників Центрального відділу ДВС м. Черкаси, які допустили ряд порушень під час реалізації заставного майна, у зв'язку з чим просила відмовити у задоволенні позову. Представник відповідача Державного підприємства «Національні інформаційні системи» в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечував посилаючись на те, що вилучення спірного запису, як приватного обтяження, можливе шляхом подання обтяжувачем, в даному випадку ПАТ «Брокбізнесбанк» електронної заяви до ДП «НАІС» або паперової заяви до державної нотаріальної контори та/або приватного нотаріуса добровільно чи на виконання рішення суду. У зв'язку з відсутністю такої заяви від ПАТ «Брокбізнесбанк», ДП «НАІС позбавлений можливості вилучити такий запис. Відповідач Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Брокбізнебанк» Куренний О.В. в судове засідання не з'явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з'явились в судове засідання без поважних причин. Відповідно до ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з'явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; неявки в судове засідання учасника справи, якщо з'явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов'язковою. Відповідно до ч.1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. З урахуванням викладеного суд вважає за можливе розглянути справу без участі відповідача Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Брокбізнебанк» Куренний О.В. Суд, вислухавши думку позивача, представників відповідачів ПАТ «Брокбізнесбанк», ДП «НАІС, вивчивши та дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що 29.07.2016 року [PERSON] набув у власність автомобіль легковий, седан-В, номер об'єкта: [NUMBER], номер державної реєстрації [NUMBER], марки Nissan, модель Maxima, сірого кольору, 2005 року випуску, шляхом перемоги в електронних торгах, організатором яких було ДП «СЕТАМ» за заявою Центрального Відділу державної виконавчої служби м. Черкаси. Результати торгів було оформлено ДП «СЕТАМ» протоколом №187101 проведення електронних торгів. 11.08.2016 року на виконання умов викладених у протоколі, на розрахунковий рахунок ДП «СЕТАМ» та на розрахунковий рахунок Органу ДВС платіжними дорученнями №1 та №2, позивачем [PERSON], як переможцем електронних торгів, було перераховано 883,10 грн. та 67624,17 грн. 18.08.2016 року Центральним Відділом державної виконавчої служби м. Черкаси було складено акт про проведенні електронні торги. П. 8 розділу Х «Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. 23.08.2016 року автомобіль був переданий позивачу представником ДП «СЕТАМ» про що складений акт видачі майна переможцю електронних торгів. Позивач звернувся до Центрального Відділу державної виконавчої служби м. Черкаси з метою скасування всіх обтяжень (арештів) накладення накладених органом ДВС на автомобіль який він набув для подальшого оформлення реєстраційних документів. Однак, Центральним Відділом державної виконавчої служби м. Черкаси було повідомлено позивачу про наявність у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна реєстраційного запису №14017903 про приватне обтяження. Відповідно до запису 18.11.2013 року о 18:28:46 год. до Реєстру внесено інформацію про об'єкт обтяження: автомобіль легковий, седан-В, номер об'єкта: [NUMBER], номер державної реєстрації [NUMBER], марки Nissan, модель Maxima, сірого кольору, 2005 року випуску. Підставою обтяження є договорі застави № Дз 2-276п-2007 від 04.11.2009 року, укладений між ПАТ «Брокбізнесбанк» та [PERSON] в забезпечення виконання зобов'язань [PERSON] Позивач просив зобов'язати ПАТ «Брокбізнесбанк» подати держателю, реєстратору Державного реєстру обтяжень рухомого майна заяву, за якою припинити обтяження в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна, що внесене 18.11.2013 року (із змінами внесеними 19.11.2013 року) за реєстраційним записом №14017903 по договору застави № Дз 2-276п-2007 від 04.11.2009 року, а Державне підприємство «Національні інформаційні системи» вилучити з Державного реєстру обтяжень рухомого майна обтяження зазначений реєстраційний запис. Відповідач ПАТ «Брокбізнесбанк» проти задоволення вимог заперечував посилаючись на те, що банк не погоджується з результатами проведення електронних торгів, у зв'язку з чим ним зазначені результати оскаржуються, на що слід зазначити наступне. Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 30.01.2017 року, залишеною без змін ухвалою Апеляційного суду Черкаської області від 22.03.2017 року, визнано неправомірною бездіяльність начальника ЦА ДВС м. Черкаси ГТУЮ у Черкаській області щодо нездійснення контролю за своєчасністю, правильністю і повнотою виконання рішення державним виконавцем в рамках здійснення виконавчого провадження №51288542 про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Брокбізнесбанк» заборгованості по кредитному договору №11-2007 від 13.08.2007 року в сумі 506227,67 грн. на підставі виконавчого листа, виданого Черкаським районним судом Черкаської області 16.10.205 року у цивільній справі №2/707/100/15. Визнано неправомірною бездіяльність державного виконавця ЦВ ДВС м. Черкаси ГТУЮ у Черкаській області щодо неповідомлення про здійснення виконавчих дій та не залучення представників ПАТ «Брокбізнесбанк» до проведення виконавчих дій в рамках здійснення виконавчого провадження №51288542 про стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Брокбізнесбанк» заборгованості по кредитному договору №11-2007 від 13.08.2007 року в сумі 506227,67 грн. на підставі виконавчого листа, виданого Черкаським районним судом Черкаської області 16.10.2015 року у цивільній справі №2/707/100/15. При цьому, зазначеним ухвалам була надана оцінка у рішенні Соснівського районного суду м. Черкаси від 29.11.2017 року, яким у задоволенні позовних вимог ПАТ «Брокбізнесбанк» до Центрального відділу державної виконавчої служби міста Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області, [PERSON], треті особи ДП «СЕТАМ», [PERSON] про визнання електронних торгів недійсними відмовлено. Судове рішення набрало законної сили 29.12.2017 року. Згідно ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Таким чином, заперечення представника ПАТ «Брокбізнесбанк» не приймаються судом до уваги. В судовому засіданні встановлено, що наявність реєстраційного запису в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна, що внесене 18.11.2013 року (із змінами внесеними 19.11.2013 року) за реєстраційним записом №14017903 по договору застави № Дз 2-276п-2007 від 04.11.2009 року, перешкоджає позивачу, як власнику автомобіля, користуватися на власний розсуд та розпоряджатися належним йому майном. Згідно ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 1 Закону України «Про заставу» застава - це спосіб забезпечення зобов'язань, якщо інше не встановлено законом. В силу застави кредитор (заставодержатель) має право в разі невиконання боржником (заставодавцем) забезпеченого заставою зобов'язання одержати задоволення з вартості заставленого майна переважно перед іншими кредиторами. Застава виникає на підставі договору, закону або рішення суду. Згідно ч. 1 ст. 3 Закону, заставою може бути забезпечена будь-яка дійсна існуюча або майбутня вимога, що не суперечить законодавству України, зокрема така, що випливає з договору позики, кредиту, купівлі-продажу, оренди, перевезення вантажу тощо. Згідно ч.ч. 1-3 ст. 4 Закону, Предметом застави можуть бути майно та майнові права. Предметом застави може бути майно, яке відповідно до законодавства України може бути відчужено заставодавцем та на яке може бути звернено стягнення. Предметом застави може бути майно, яке стане власністю заставодавця після укладення договору застави, в тому числі продукція, плоди та інші прибутки (майбутній урожай, приплід худоби тощо), якщо це передбачено договором. Згідно п. 4 ст. 28 Закону, застава припиняється: в разі примусового продажу заставленого майна. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 593 ЦК України право застави припиняється у разі реалізації предмета застави. Таким чином, оскільки предмет застави автомобіль легковий, седан-В, номер об'єкта: [NUMBER], номер державної реєстрації [NUMBER], марки Nissan, модель Maxima, сірого кольору, 2005 року випуску, реалізований в примусовому порядку на електронних торгах ДП «СЕТАМ» то відповідно і застава по договору застави № Дз 2-276п-2007 від 04.11.2009 року є припиненою з 18.08.2016 року в силу приписів ст. 28 Закону України «Про заставу». Постановою Правління Національного банку України від 28.02.2014 року №107 «Про віднесення ПАТ «Брокбізнесбанк» до категорії неплатоспроможних» виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 28.02.2014 року прийнято рішення №9 щодо запровадження тимчасової адміністрації та призначення уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на тимчасову адміністрацію в ПАТ «Брокбізнесбанк». На підставі постанови Правління Національного банку України від 10.06.2014 року №339 «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію ПАТ «Брокбізнесбанк» виконавчою Дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 11.06.2014 року прийнято рішення №45 щодо початку ліквідації ПАТ «Брокбізнесбанк» та призначення уповноваженої особи Фонду на ліквідацію - Куренного О.В. Частиною 3 ст. 44 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» передбачено, що після припинення обтяження обтяжувач самостійно або на письмову вимогу боржника чи особи, права якої порушено внаслідок наявності запису про обтяження, протягом п'яти днів зобов'язаний подати держателю або реєстратору Державного реєстру заяву про припинення обтяження і подальше вилучення відповідного запису з Державного реєстру. У разі невиконання цього обов'язку обтяжувач несе відповідальність за відшкодування завданих збитків. Проте, як встановлено в судовому засіданні відповідачі Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Брокбізнебанк» Куренний О.В., ПАТ «Брокбізнесбанк» не здійснили необхідних заходів щодо припинення обтяження згідно договору застави та вилучення реєстраційного запису №14017903, за яким обтяжено предмет застави, з Державного реєстру обтяжень рухомого майна. Згідно з п. 2 Порядку ведення Державного реєстру обтяжень рухомого майна, затвердженою Постановою КМУ від 05.07.2004 року №830, Державний реєстр обтяжень рухомого майна - єдина комп'ютерна база даних про виникнення, зміну, припинення обтяжень, а також про звернення стягнення на предмет обтяження; держатель Реєстру - Мінюст, що забезпечує ведення Реєстру; адміністратор Реєстру - ДП «Національні інформаційні системи», що відповідає за технічне, технологічне та програмне забезпечення Реєстру. Відповідно до наказу Міністерства юстиції України «Про визначення реєстраторів Державного реєстру обтяжень рухомого майна» від 07.07.2006 року №57/5 (із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства юстиції України від 25.06.2015 року №1059/5), реєстраторами Державного реєстру обтяжень рухомого майна є ДП «Національні інформаційні системи», державні нотаріальні контори та приватні нотаріуси. Пунктом 25 Порядку ведення Державного реєстру обтяжень рухомого майна, затвердженого Постановою КМУ від 05.07.2004 року№830 визначено, що реєстратор вносить до Реєстру відомості про припинення обтяження в день надходження заяви чи рішення уповноваженого органу. Порядок внесення до Державного реєстру обтяжень рухомого майна відомостей про виникнення, зміну та припинення обтяжень регламентуються Законом України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», Порядком ведення Державного реєстру обтяжень рухомого майна, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 05.07.2004 року №830 та Інструкцією про порядок ведення Державного реєстру обтяження рухомого майна та заповнення заяв, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.07.2004 року №73/5. Згідно зі ст. 3 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» обтяженням є право обтяжувача на рухоме майно боржника або обмеження права боржника чи обтяжувача на рухоме майно, що виникає на підставі закону, договору, рішення суду або з інших дій фізичних і юридичних осіб, з якими закон пов'язує виникнення прав і обов'язків щодо рухомого майна. Відповідно до ст. 2 цього ж Закону, боржник - особа, яка має виконати на користь обтяжувача забезпечене обтяженням зобов'язання, або майновий поручитель за таким зобов'язанням; особа, у володінні якої знаходиться майно, що належить обтяжувачу; особа, яка має виконати на користь обтяжувача обов'язання за договором, на підставі якого виникло договірне обтяження; особа, яка відступила право вимоги, що є предметом обтяження; уповноважений орган (особа) - орган державної влади або його посадова особа, інші особи, які відповідно до закону наділені повноваженнями обтяжувати рухоме майно, що належить юридичній чи фізичній особі; обтяжувач - уповноважений орган (особа) при публічному обтяженні; кредитор за забезпеченим рухомим майном зобов'язанням; власник рухомого майна, що знаходиться у володінні боржника; будь-яка інша особа, на користь якої встановлюється договірне обтяження; особа, яка здійснює управління рухомим майном в інтересах кредитора; звернення стягнення на предмет обтяження - вжиття обтяжувачем передбачених законом заходів щодо предмета обтяження для задоволення своїх прав чи вимог, які випливають із змісту обтяження. Статтею 4 цього ж Закону, визначено, що обтяження поділяються на публічні та приватні. Публічним є обтяження рухомого майна, яке виникає відповідно до закону або рішення суду. Приватні обтяження можуть бути забезпечувальними та іншими договірними. Забезпечувальним є обтяження, яке встановлюється для забезпечення виконання зобов'язання боржника або третьої особи перед обтяжувачем. Згідно ст. 11 цього ж Закону обтяження рухомого майна реєструються в Державному реєстрі в порядку, встановленому цим Законом. Відповідно до ст. 42 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» держателем Державного реєстру є уповноважений центральний орган виконавчої влади. Порядок ведення Державного реєстру визначає Кабінет Міністрів України. До Державного реєстру вносяться відомості про виникнення, зміну, припинення обтяжень, а також про звернення стягнення на предмет обтяження. Відомості, внесені до Державного реєстру, є відкритими для всіх юридичних та фізичних осіб. Держатель Державного реєстру виконує такі функції, зокрема, організує ведення Державного реєстру; приймає заяви і вносить записи до Державного реєстру про виникнення, зміну, припинення обтяжень рухомого майна, а також про звернення стягнення на предмет обтяження. Підстави для внесення записів до Державного реєстру передбачені ст. 43 цього закону та за приписами ч.ч. 1-3 реєстрація обтяжень здійснюється на підставі заяви обтяжувала. Держатель або реєстратор Державного реєстру вносить запис до Державного реєстру про відомості, що містяться в заяві обтяжувача. Запису присвоюється реєстраційний номер. Обтяжувач у будь-який час може зареєструвати зміну відомостей про обтяження шляхом подання держателю або реєстратору Державного реєстру заяви, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України або індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов'язкових платежів і реквізити запису, що підлягають заміні. На підставі цієї заяви держатель або реєстратор Державного реєстру вносить відповідні зміни до попереднього запису про обтяження. Згідно ч. 4 та 5, 7 ст. 43 цього ж Закону, відомості про звернення стягнення на предмет обтяження згідно зі статтею 24 цього Закону реєструються держателем або реєстратором Державного реєстру на підставі заяви обтяжувача, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України або індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов'язкових платежів та посилання на звернення стягнення на предмет обтяження. Відомості про припинення обтяження реєструються держателем або реєстратором Державного реєстру на підставі рішення суду або заяви обтяжувача, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України чи індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов'язкових платежів та інформація про припинення обтяження. Записи щодо обтяжень, які втратили свою чинність, підлягають вилученню з Державного реєстру через шість місяців після реєстрації відомостей про припинення обтяження. Держателю та реєстраторам Державного реєстру забороняється вимагати від обтяжувача подання додаткових документів чи інформації, а також перевіряти достовірність і обґрунтованість відомостей, що містяться в заяві. Обтяжувач несе відповідальність згідно із законом за достовірність відомостей, що містяться в заяві. Отже, враховуючи викладене та відсутність правових підстав для обтяження предмета застави за договором, а також не вчинення відповідачами необхідних заходів щодо припинення обтяження згідно договору застави та вилучення відповідного реєстраційного запису з Державного реєстру обтяжень рухомого майна відповідно до Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Згідно Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. Встановлено, що позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір в сумі 1102,40 грн. за дві вимоги немайнового характеру. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У разі задоволення позову - на відповідача. При цьому, враховуючи те, що ДП «Національні інформаційні системи» та Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію АТ «Брокбізнесбанк» Куренний О.В. не відслідковують порушення прав власників, суд вважає, що з ПАТ «Брокбізнесбанк» підлягають стягненню на користь позивача судові витрати, які складаються з суми сплаченого судового збору.

Outcome: approved