Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором. В обґрунтування позову зазначив, що 27.08.2014 року між Акціонерним товариством Комерційний банк «ПриватБанк» та [PERSON] була підписана Заява б/н, згідно з якою відповідач отримала кредит у сумі 1 300,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач належним чином не виконувала умови кредитного договору, порушивши графік погашення кредиту та відсотків, у зв'язку з чим станом на 01.01.2019 року прострочена заборгованість за кредитним договором становить 11 969,91 гривень, з яких: тіло кредиту - 1 244,82 грн., заборгованість по відсотках за користування кредитом - 686,27 грн., заборгованість за пенею - 8 992,63 гривень, а також штрафи відповідно до пунктів 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: штраф (фіксована частина) - 500,00 гривень, штраф (відсоткова складова) - 546,19 гривень. Оскільки на вимоги позивача відповідач заборгованість не погасила, від виконання своїх зобов'язань ухиляється, тому позивач просив суд стягнути з [PERSON] на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 27.08.2014 року б/н у сумі 11 969,91 гривень, а також судові витрати по сплаті судового збору у сумі 1 921,00 гривень. Представник позивача в судове засідання не з'явився, про день розгляду справи повідомлений належним чином, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив справу слухати у його відсутність, проти заочного розгляду справи не заперечував, про що надав письмову заяву. Відповідач у судове засідання не з'явилася, про розгляд справи була повідомлена належним чином. Надала до суду заяву, в якій просила суд розглядати справу у її відсутність та задовольнити позовні вимоги частково - зменшити суму пені у зв'язку з тим, що має скрутне матеріальне становище, оскільки втратила роботу та позбавлена будь-яких засобів існування, що призвело до заборгованості по кредиту. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв'язку з неявкою в судовезасідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічногозасобу не здійснюється. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 27.08.2014 року між Акціонерним товариством Комерційний банк «ПриватБанк» та [PERSON] була підписана Заява б/н, згідно з якою відповідач отримала кредит у сумі 1 300,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач належним чином не виконувала умови кредитного договору, порушивши графік погашення кредиту та відсотків, у зв'язку з чим станом на 01.01.2019 року прострочена заборгованість за кредитним договором становить 11969,91гривень, з яких: тіло кредиту - 1 244,82 грн., заборгованість по відсотках за користування кредитом - 686,27 грн., заборгованість за пенею - 8 992,63 гривень, а також штрафи відповідно до пунктів 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: штраф (фіксована частина) - 500,00 гривень, штраф (відсоткова складова) - 546,19 гривень. Згідно із заявою відповідача [PERSON], вона має скрутне матеріальне становище, оскільки втратила роботу та позбавлена будь-яких засобів існування, що призвело до заборгованості по кредиту. Відповідно до ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з ст.526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України. Відповідно до ч.1 ст.1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. В силу ч.2 ст.1050 ЦК України якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст.1048 ЦК України. В силу ч.3 ст.551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Пунктом 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин», роз'яснено, що істотними обставинами в розумінні частини третьої статті 551 ЦК можна вважати, зокрема, ступінь виконання зобов'язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов'язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу (наприклад, відсутність негативних наслідків для позивача через прострочення виконання зобов'язання). Враховуючи значну суму основного боргу, а також майновий стан та життєві обставини відповідача, суд вважає зменшити розмір пені до 300,00 грн. в рахунок штрафних санкцій за несвоєчасне повернення кредитних коштів. У той же час суд звертає увагу на те, що за положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). Дана правова позиція викладена у постанові судової палати у цивільних справах Верховного Суду України від 21.10.2015 року №6-2003цс15, яка відповідно до ст.263 ЦПК України враховується судом. Відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення, тому суд вважає в частині стягнення суми штрафу за кредитним договором у розмірі 1 046,19 грн. - відмовити, пеню зменшити до 300 грн., оскільки заявлений розмір пені у сумі - 8 992,63 грн. значно перевищує загальний розмір заборгованості за кредитом. Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що до теперішнього часу відповідач заборгованість у повному обсязі не сплатила, від виконання своїх зобов'язань ухиляється, тому суд вважає стягнути із [PERSON] на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором від 27.08.2014 року у сумі 2 231,09 гривень, в тому числі: 1 244,82 грн. - заборгованість по тілу кредиту; 686,27 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом; 300,00 грн. - заборгованість за пенею, а також 1 921,00 гривень витрат по сплаті судового збору, а всього 4 152 (чотири тисячі сто п'ятдесят дві) гривні 09 копійок.

Outcome: partial