Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», Товариства з обмеженою відповідальністю «Індустріальний будівельний холдінг» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, у якому просив стягнути з відповідачів на свою користь матеріальну шкоду у розмірі 66 456 грн., моральну шкоду у розмірі 1 000 грн., а також судові витрати. Позовні вимоги мотивує тим, що квартира [ADDRESS] належить [PERSON] на праві приватної власності. 05 грудня 2017 року грудня квартиру позивача було затоплено. Згідно акту комісії від 07 грудня 2017 року, виявлено, що в зв'язку з великим тиском подачі теплоносія після закінчення планових робіт на тепломережі ПАТ «Київенерго» на технічному поверсі відбулось пошкодження лежака централізованого палення та резервуару та стравлювання повітря із системи централізованого опалення. Водночас, у відповідності до листа ПАТ «Київенерго» №92/1/619 від 29 грудня 2017 року, за даними СВП «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго» робочий тиск у зовнішній тепловій мережі, якою постачається теплова енергія до будинку за адресою: [ADDRESS], 05 грудня 2017 року не перевищував 3 кгс/см2, що відповідає чинним метрологічним стандартам та режиму роботи теплової мережі, збільшення тиску у зовнішній тепловій мережі від норм не фіксувалось. Таким чином, позивач вважає, що шкоду йому було завдано внаслідок неправомірних дій КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», як балансоутримувача будинку, а також ТОВ «Індустріальний будівельний холдінг», як виконавця житлово-комунальних послуг у даному будинку. Внаслідок затоплення позивачу було завдано майнову шкоду у розмірі 64856 грн., крім того, позивачем витрачено 1 600 грн. На оцінку майнової шкоди після залиття. Враховуючи, що відповідачі своєї вини у скоєнні залиття не визнають, у позасудовому порядку вирішити питання про відшкодування завданої позивачу шкоди не вдалося, позивач звернувся із вказаним позовом до суду. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 31 серпня 2018 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження. 28 вересня 2018 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву представника КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» Орлова О.О., згідно якого останній заперечував проти позовних вимог у повному обсязі та просив суд відмовити у задоволенні позову, оскільки КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» у повному обсязі виконано обов'язки балансоутримувача будинку, передбачені Договором № 6 від 10 січня 2017 року, а позивачем визначено неналежного відповідача по справі. Крім того, обов'язки по оплаті комунальних послуг [PERSON] здійснює несистематично, не забезпечує виконання обов'язку щодо бережного ставлення до санітарно-технічного обладнання житлового будинку [ADDRESS]. Крім того, аварійна ситуація, на думку відповідача, сталась з вини ПАТ «Київенерго». Ухвалою суду від 19 листопада 2018 року залучено до участі у справі у якості співвідповідача 25 лютого 2019 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву представника ТОВ «Індустріальний будівельний холдінг» Кокуцу У.І., згідно якого останній заперечував проти позовних вимог у повному обсязі та просив суд відмовити у задоволенні позову, посилаючись на ті ж підстави, що і представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» у поданому відзиві. Позивач в судовому засіданні позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити з підстав, що викладені у ньому. Представник відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» у судовому засіданні проти заявлених позовних вимог заперечував та просив відмовити у задоволенні позову. Відповідач ТОВ «Індустріальний будівельний холдінг» про час та місце слухання повідомлений належним чином, у судове засідання свого представника не направив. Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на наступне. Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується Свідоцтвом про право власності на житло від 29 січня 1999 року, видане Відділом приватизації державного житлового фонду Шевченківської районної Держадміністрації на підставі розпорядження №24461 від 29 січня 1999 року. 07 грудня 2017 року належну позивачу квартиру було затоплено. Відповідно до акту від 07 грудня 2017 року, складеного комісією в складі заступника начальника ВОП «Лук'янівка» Рогової Н. В., майстра технічної дільниці № 1 [PERSON], слюсаря-сантехніка [PERSON], та затвердженого Управителем з питань ЖКГ мікрорайону «Лук'янівка» [PERSON], в зв'язку з великим тиском подачі теплоносія після закінчення планових робіт на тепломережі ПАТ «Київенерго» на технічному поверсі відбулось пошкодження лежака централізованого опалення та резервуару та стравлювання повітря із системи централізованого опалення. У відповідності до листа ПАТ «Київенерго» №92/1/619 від 29 грудня 2017 року, за даними СВП «Київські теплові мережі» ПАТ «Київенерго» робочий тиск у зовнішній тепловій мережі, якою постачається теплова енергія до будинку за адресою: [ADDRESS], 05 грудня 2017 року не перевищував 3 кгс/см2, що відповідає чинним метрологічним стандартам та режиму роботи теплової мережі. Збільшення тиску у зовнішній тепловій мережі від норм не фіксувалось. Позивач вважає, що зі змісту статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», саме КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» та ТОВ «Індустріальний будівельний холдінг», як виконавці надання житлово-комунальних послуг були зобов'язані забезпечити якісне утримання житлового будинку на [ADDRESS] своєчасно вживати заходів з попередження та уникнення аварійної ситуації, що призвела до пошкодження майна, зокрема, квартири [NUMBER] за вказаною адресою. При цьому, КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» впродовж років системно бездіяв щодо усунення недоліків, проведення поточних ремонтів у будинку, неналежним чином здійснював утримання майна. Згідно Звіту визначення розміру майнової шкоди № 6/18 від 11 січня 2018 року, розмір майнової шкоди, завданий [PERSON] у результаті залиття квартири [ADDRESS], яке трапилось 05 грудня 2017 року, становить 64 856 грн. Крім того, у відповідності до розрахункової квитанції серія АБЖА №888520 від 11 січня 2018 року, [PERSON] сплатила за проведення оцінки майнової шкоди 1600 грн. За таких обставин, позивач вважає, що саме з вини відповідачів йому було завдано матеріальної шкоди на загальну суму 66456 грн., а також моральну шкоду у розмірі 1 000 грн., однак, з такими доводами суд не може погодитись, з огляду на наступне. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку із пошкодженням або знищенням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Відповідно до п. 2 Постанови Верховного суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Житловий будинок, розміщений за адресою: [ADDRESS], знаходиться територіально у Шевченківському районі міста Києва, належить до сфери управління Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва та перебуває на його балансовому утриманні. Відповідно до ст.1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» - балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - це власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Статтею 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва», як балансоутримувач, має право: здійснювати функції утримання на балансі переданого йому за договором з власником майна та управляти їм чи передавати за договором повністю або частково функції управління управителю; визначати порядок утримання, експлуатації та ремонту майна; укладати договори на надання житлово-комунальних послуг; приймати рішення щодо використання коштів на виконання капітального та поточного ремонтів тощо. Між Комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» укладено договір №6 від 11 січня 2017 року з товариством з обмеженою відповідальністю «Індустріальний Будівельний Холдинг» щодо «прибирання і утримання місць загального користування, сходових клітин, прибудинкової території, утримання і технічного обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних та комунікаційних мереж (централізованого опалення, централізованого водопостачання та водовідведення, централізованого постачання гарячої води, електропостачання)» у житлових будинках комунальної власності мікрорайону «Лук'янівка» Шевченківського району міста Києва. На підставі п.3.2.3 вказаного вище договору та п. 6 Технічного завдання ТОВ «Індустріальний Будівельний Холдинг» здійснює технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем електропостачання, тепло-, водопостачання, водовідведення, зливної каналізації, що, зокрема, включає обслуговування та контроль за технічним станом герметизації інженерних вводів; ведення відповідної технічної документації та інженерне обладнання та системи тощо. Пунктом 3.2.4. договору №6 від 10 січня 2017 року визначено обов'язок ТОВ «Індустріальний Будівельний Холдинг» своєчасно вживати заходів щодо уникнення та ліквідації аварійних ситуацій, пов'язаних з технічним станом житлових будинків та їх інженерним обладнанням; п. 3.2.5. договору - відшкодувати збитки, завдані майну, житловому приміщенню, та шкоду, заподіяну життю чи здоров'ю мешканців будинків у випадку надання неякісних послуг, розмірі й порядку згідно з чинним законодавством України. У відповідності до пункту 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року N 76, передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Згідно додатку № 4 Правил ЖКГ, акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) має містити відомості: про дату та місце його складання; склад комісії; адресу, за якою трапилось залиття; описуються подія та наслідки події (що залито, обсяги робіт, ушкодження); причина залиття; висновки та рекомендації комісії; відомості про особу, яка заподіяла шкоду; підписи членів комісії. Як вбачається із акту від 07 грудня 2017 року, причиною пошкодження лежака централізованого опалення та резервуару та стравлювання повітря із системи централізованого опалення на технічному поверсі, і відповідно - затоплення квартири позивача є великий тиск подачі теплоносія після закінчення планових робіт на тепломережі ПАТ «Київенерго». У вказаному міститься заперечення, згідно якого заявку до центральної диспетчерської служби Шевченківського району №5277885 подано квартирою [ADDRESS], яка надійшла та зареєстрована до ЦДС 5 грудня 2017 року о 16:16. З метою усунення подальшого залиття 5 грудня 2017 року аварійною службою здійснено припинення/перекриття подачі централізованого опалення до будинку. Наразі, через день після аварійного пориву тепломережі - 7 грудня 2017 року складено акт про затоплення іншої квартири - №13, де за змістом заперечення - відбулось наскрізне залиття 3 поверхів будинку та з'явились ознаки грибка (ніким і нічим не підтверджено), що унеможливлено відсутністю подачі теплоносія до будинку з 5 грудня 2017 року. Слід зазначити, що судом не приймаються до уваги вищевикладені у акті заперечення, оскільки відсутнє зазначення ким воно зроблено, без зазначення правового статусу того, хто його написав. При цьому, лист ПАТ «Київенерго» щодо відновлення теплопостачання 05 грудня 2017 року до житлового будинку [ADDRESS], від 29 грудня 2017 року №92/1/619 не спростовує інформації, зафіксованій у акті від 07 грудня 2017 року стосовно перевищення норми тиску теплоносія у мережах центрального опалення, а надає інформацію тільки щодо температурних режимів теплоносія, які не впливають на тиск їх подачі через внутрішньобудинкові мережі центрального опалення. Крім того, балансоутримувач не має правових та технічних важелів впливу ні на температурний рівень теплоносія, ні на тиск його подачі та маршрутизації через тепломережі. За умовами ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. За умовами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. За таких обставин, позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження вини відповідачів неналежному виконанні ними своїх функцій по утриманню будинку, та, як наслідок - залиття квартири, що належить [PERSON] і завдання їй матеріальної шкоди. Натомість, з акту від 07 грудня 2017 року вбачається, що причиною залиття є пошкодження лежака централізованого палення та резервуару та стравлювання повітря із системи централізованого опалення на технічному поверсі, внаслідок перевищення норми тиску теплоносія у мережах центрального опалення після закінчення планових робіт на тепломережі ПАТ «Київенерго». Заміна неналежного відповідача, залучення співвідповідача здійснюється судом лише за клопотанням позивача, що передбачено ч. 2 ст. 51 ЦПК України, а позивач у судовому засіданні з відповідним клопотанням до суду не звертався. За таких обставин, враховуючи, що позов пред'явлено до неналежного відповідача, суд приходить до висновку, що у його задоволенні слід відмовити.

Outcome: dismissed