Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] помер дідусь позивача - [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно. Позивач вказує, що у 2017 році він виїхав на постійне проживання до Франції, де на даний час живе та працює, тому вважаючи, що він є онуком померлого і не має права на спадкування у першу чергу, а також зважаючи на значну відстань до спадкового майна він не вживав заходів щодо прийняття спадщини. Проте прибувши до України у лютому 2021 він дізнався від свого брата, що дідусь склав ряд заповітів, за якими спадкоємцем є саме позивач, у зв`язку з чим він одразу ж звернувся до Сьомої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак йому було відмовлено з посиланням на пропуск встановленого строку для прийняття спадщини. Як зазначає позивач, вказаний строк пропущено ним з поважних причин, зокрема, він постійно проживає та працює у Франції, має відповідну посвідку з терміном дії з 11.12.2017 до 10.12.2021. Крім того, позивач вказує, що на момент закінчення встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті дідуся він не мав права на спадщину за законом у першу чергу та не знав про існування заповітів. У зв`язку із викладеним, позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] терміном в шість місяців з часу набрання рішенням законної сили. Позивач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, представник позивача подав заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника, позов підтримав та просив задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, відзиву на позов не надав, причини неявки суду не повідомив. Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] виданим 27.02.2019 відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві (а.с. 14). З матеріалів справи убачається, що померлий [PERSON] є дідусем позивача, що підтверджується свідоцтвом про його народження серія [NUMBER] виданим 05.09.2017 Печерським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, згідно якого його батьком є [PERSON] , а матір`ю є [PERSON] , а також свідоцтвом про народження матері позивача [PERSON] серія [NUMBER] виданим 27.11.1954 міським бюро РАЦС м. Києва, згідно якого [PERSON] є батьком [PERSON] (а.с.15,16). Постановою державного нотаріуса Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко О.А. від 26.02.2021 позивачу відмовлено у видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину на майно, яке належало померлому [PERSON] у зв`язку із пропуском строку на прийняття спадщини (а.с.18). Як вбачається з заповіту складеного 25.02.2005 [PERSON] , належні йому грошові вклади в АППБ «Аваль» згідно договору №2635249776 він заповів [PERSON] , [INFO] . Згідно заповіту складеного 17.01.2001 [PERSON] , належну йому на праві власності квартиру [ADDRESS] він заповів [PERSON] . За приписами ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частинами 1 та 2 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. 1270 ЦК України). Згідно ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Як убачається із матеріалів спадкової справи №139/2021, заведеної щодо майна померлого [PERSON] , позивач 26.02.2021 звернувся до Сьомої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті свого дідуся, проте державним нотаріусом Сьомої київської державної нотаріальної контори Шапченко О.А. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з посиланням на те, що позивачем пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини. Інші особи до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини після смерті [PERSON] не зверталися. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, за змістом ст.ст.1261-1265 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. У третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Таким чином, позивач є спадкоємцем лише п`ятої черги за законом. З пояснень позивача убачається, що про існування запотів складених на його ім`я померлим [PERSON] , йому стало відомо після смерті дідуся та приїзду в Україну у лютому 2021 року. Згідно даних закордонного паспорту позивача та Шенгенської візи у 2017 року він вилетів до Франції, де на даний час проживає та працює, у зв`язку з чим йому видано посвідку на постійне проживання, яка дійсна з 11.12.2017 по 10.12.2021 (а.с.10-13). Враховуючи вищенаведені обставини, які перешкоджали позивачу у своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини, суд вважає, що позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин. За таких обставин суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , шість місяців з дня набрання рішенням суду законної сили. Враховуючи зазначене, проаналізувавши всі обставини справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: approved