Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, третьої особи про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, посилаючись на те, що 09.05.2017 року померла його мати [PERSON] Після її смерті відкрилася спадщина, у вигляді ? частини житлового будинку з відповідними надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: Харківська область, м.Лозова, вул.Танкістів, буд.4. Спадкоємцем майна померлої є саме він згідно заповіту, посвідченого державним нотаріусом Лозівської державної нотаріальної контори, Харківської області [PERSON],05.06.2006 року, зареєстрованого в реєстрі за №1-516. 01.02.2018 року він звернувся до приватного нотаріуса Лозівського міського нотаріального округу, Харківської області [PERSON] з заявою про прийняття спадщини, але йому було надано відмову у вчиненні нотаріальних дій, оскільки він пропустив встановлений законом строк для звернення з такою заявою. Зазначив, що після смерті матері та понесених затрат на її лікування та поховання він опинився у тяжкому матеріальному та моральному стані, в звязку з чим він не мав коштів та сил для оформлення та прийняття спадщини в установленому законом порядку. Також причиною пропуску стало те, що на фоні стресу у нього виникла тяжка хвороба, за наслідками якої він потрапив до лікарні та тривалий час проходив курс лікування. В звязку з вищевикладеним [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому прохає визначити йому додатковий строк, тривалістю три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась після смерті його матері [PERSON], померлої 09.05.2017 року. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та прохав їх задовольнити в повному обсязі, пояснив, що після смерті матері захворів на тяжку хворобу, в звязку з чим потрапив до лікарні та тривалий час проходив курс лікування, тому вчасно звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері не міг. Представник відповідача-Територіальної громади Лозівської міської ради Харківської області у судове засідання не зявився, надав суду клопотання, в якому просив справу розглядати за його відсутності, проти задоволення позову не заперечував. Третя особа-приватний нотаріус Лозівського міського нотаріального округу, Харківської області [PERSON] у судове засідання не зявилася, надала суду телефонограму, в якій прохала справу розглядати за її відсутності, ухвалити рішення на розсуд суду. Згідно з ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ксерокопії свідоцтва про смерть серії 1-ВЛ №588579, виданого Лозівським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, [PERSON] померла 09 травня 2017 року, про що зроблено відповідний актовий запис №317 (а.с.8). На час смерті [PERSON] була зареєстрована за адресою: [INFO] (а.с.18). Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з ? частини житлового будинку з відповідними надвірними будівлями за адресою: м.Лозова, вул. Танкістів, буд.4, Харківської області, який належав спадкодавцю на праві приватної власності згідно рішення Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 18.11.2005 року (а.с.9,19). Спадкоємцем майна померлої є позивач [PERSON], згідно заповіту, складеного на його імя та посвідченого державним нотаріусом Лозівської державної нотаріальної контори, Харківської області [PERSON] 05.06.2006 року, зареєстрованого в реєстрі за №1-516 (а.с.10). Вказаний заповіт на даний час не змінений, не відмінений, внесений до Спадкового реєстру (а.с.11). Відповідно до ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. 01.02.2018 року позивачем було подано заяву про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Лозівського міського нотаріального округу, Харківської області [PERSON], але йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки він пропустив шестимісячний строк звернення з заявою про прийняття спадщини. Спадкова справа після смерті [PERSON], не заводилась, про що свідчить постанова «Про відмову у вчиненні нотаріальної дії» №106/02-31 від 01.02.2018 року та Інформаційна довідка із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) (а.с.12,13). Статтею 1270 ЦК України встановлено строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як встановлено в судовому засіданні, позивач пропустив строк для прийняття спадщини у звязку з тим, що після смерті матері він захворів на тяжку хворобу та тривалий час проходив курс лікування, на підтвердження чого надав суду відповідні медичні документи. З правових позицій пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Виходячи з викладеного, суд вважає обєктивними та суттєвими обставини, що перешкоджали позивачу своєчасно вирішити питання щодо прийняття спадщини. Таким чином, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню.

Outcome: approved