Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Фізичної особи-підприємця [PERSON] про захист прав споживачів, розірвання договору підряду та відшкодування збитків завданих неналежним його виконанням, мотивуючи позовні вимоги тим, що 23.05.2019 року між сторонами було укладено договір підряду №б/н, згідно з умовами якого відповідач зобов`язався виготовити, передати у власність позивачу ковані вироби, а саме ковані ворота та хвіртку загальною сумою 4000,00 дол. США по курсу 26,3 грн. за долар США, в термін 2,5 місяці. На виконання умов договору, в то й же день, позивач сплатив аванс у розмірі 26300,00 грн. та надав необхідний для виготовлення воріт і хвіртки метал на загальну суму 52596,07 грн. В обумовлений сторонами строк, виріб поставлено не було. Заходи досудового врегулювання, результату не дали. В зв`язку з невиконанням відповідачем договірних зобов`язань, [PERSON] звернувся до суду з цим позовом та просив: - розірвати договір підряду №без номера від 23.05.2019 року, укладений між Фізичною особою-підприємцем [PERSON] , як підрядником, та [PERSON] , як замовником; - стягнути з Фізичної особи-підприємця [PERSON] на користь [PERSON] 118929,68 грн., з яких: 26300,00 грн. сума сплаченого авансу; 52596,07 грн. загальна вартість металу, переданого на виконання воробів; 34773,61 грн. сума пені (неустойки); 5260,00 грн. штраф (неустойка); - розподілити судові витрати в порядку вимог ст.ст. 137, 141 ЦПК України. В судове\~засідання позивач\~не з`явився,\~проте подав\~до суду\~заяву в\~якій зазначив,\~що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить проводити розгляд справи за його відсутності та не заперечив проти ухвалення заочного рішення. Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про час, дату та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Заяв та заперечень від відповідача до суду не надходило. Відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідач, належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, не з`явилась у судове засідання, про причини неявки не повідомила, не подала відзив і позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав. Судом встановлено, що 23.05.2019 року між Фізичною особою-підприємцем [PERSON] та [PERSON] було укладено договір підряду № б/н, відповідно до умов якого підрядник (ФОП [PERSON] ) зобов`язався виготовити, передати у власність у строк 2,5 місяці замовнику ( [PERSON] ) вироби ковані ворота та хвіртку, а замовник зобов`язується прийняти вказані вироби і сплатити за них грошову суму відповідно до умов цього договору (а.с. 5-6). За змістом п. 2.2. вказаного вище договору, загальна сума договору виражається в національній грошовій одиниці України гривні, визначається вартістю виробів та монтажу і становить: аванс 50% металом (накладна №40553), аванс 25% готівка 26300 грн., залишок 1000,00 дол. США після монтажу. З Рахунку-фактури №40553 від 23.05.2019 року вбачається, що підряднику на виготовлення вказаних виробів було передано метал на загальну суму 52596,07 грн. (а.с. 7). З приводу переданого металу на виготовлення виробів, то він перебував у позивача на строковому безоплатному зберіганні, відповідно до договору зберігання металевої продукції №1\\40553 від 23.05.2019 року, укладеного з ПП «Супрема» (а.с. 8-9). На виконання умов договору, позивач 23.05.2019 року сплатив аванс у розмірі 26300,00 грн. та надав необхідні для виготовлення воріт і хвіртки матеріали (метал), згідно накладної №40553, що підтверджується рукописною відміткою на договорі підряду (а.с. 6). Слід відзначити, що п. 3.3. договору підряду визначено, що підтвердженням виконання зобов`язань підрядником за договором є підписання Акту приймання-передачі. Проте він в матеріалах справи відсутній, отже зобов`язання за договором підрядником не виконано. Відповідно до п. 9.1, 9.2. договору підряду, сторони зобов`язані належним чином виконати узяті на себе зобов`язання. Виконання сторонами своїх зобов`язань за договором забезпечується штрафними санкціями та притриманням. У випадку порушення підрядником за власною провиною строку виготовлення виробів, він виплачує замовнику за його вимогою пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ від вартості не виготовлених в строк виробів за кожний день прострочення. Сума штрафу за прострочення не може перевищувати 5 відсотків від вартості не виготовлених в строк виробів. За таких обставин, суд вважає, що правовідносини, що виникли між сторонами, є зобов`язальними і регулюються нормами глави 61 ЦК України. Положенням статті\~865\~ЦК України\~передбачено,\~що за\~договором побутового\~підряду підрядник,\~який здійснює\~підприємницьку діяльність,\~зобов`язується\~виконати за\~завданням фізичної\~особи (замовника)\~певну роботу,\~призначену для\~задоволення побутових\~та інших\~особистих потреб,\~а замовник\~зобов`язується\~прийняти та\~оплатити виконану\~роботу. Договір\~побутового підряду\~є публічним\~договором. До відносин за договором побутового підряду, не врегульованих цим Кодексом, застосовується законодавство про захист прав споживачів. Частинами 1,\~2\~ст.\~837\~ЦК України\~визначено,\~що за\~договором підряду\~одна сторона\~(підрядник)\~зобов`язується\~на свій\~ризик виконати\~певну роботу\~за завданням\~другої сторони\~(замовника),\~а замовник\~зобов`язується\~прийняти та\~оплатити виконану\~роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові. Підрядник зобов`язаний виконати роботу, визначену договором підряду, із свого матеріалу і своїми засобами, якщо інше не встановлено договором (ч.1 ст. 839 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 840 ЦК України, якщо робота виконується частково або в повному обсязі з матеріалу замовника, підрядник відповідає за неправильне використання цього матеріалу. Підрядник зобов`язаний надати замовникові звіт про використання матеріалу та повернути його залишок. Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду( п. 1 ст. 846 ЦК України). Так, пунктом 5.1. договору підряду, визначено строки поставки виробів 2,5 місяці. Відповідно до\~п.п.\~1,\~2\~ст.\~849\~ЦК України,\~замовник має\~право у\~будь-який\~час перевірити\~хід і\~якість роботи,\~не втручаючись\~у діяльність\~підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ч. 1 ст. 530 ЦК України). Відповідно до частини першоїстатті 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Як передбаченостаттею 570 ЦК України, завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. З огляду на викладене, на відміну від завдатку, аванс - це лише спосіб платежу. Він не виконує забезпечувальної функції, а виконує функцію попередньої оплати, яка підлягає поверненню у випадку не виконання зобов`язання. Положеннями статті 614\~ЦК України передбачено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Відповідно до частин 1, 3 ст.\~612\~ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Якщо внаслідок прострочення боржника виконання зобов`язання втратило інтерес для кредитора, він може відмовитися від прийняття виконання і вимагати відшкодування збитків. Згідно з ч. 5 ст.\~10\~Закону України\~«Про захист\~прав споживачів» у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Суд погоджується з розрахунками виконаними позивачем щодо розміру пені та штрафу. У разі\~порушення зобов`язання\~настають правові\~наслідки,\~встановлені договором\~або законом,\~зокрема: 1)\~припинення зобов`язання\~внаслідок односторонньої\~відмови від\~зобов`язання,\~якщо це\~встановлено договором\~або законом,\~або розірвання\~договору; 2)\~зміна умов\~зобов`язання; 3)\~сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди (ч.1 ст. 611 ЦК України). Зміна\~або розірвання\~договору допускається\~лише за\~згодою сторін,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом. Договір\~може бути\~змінено або\~розірвано за\~рішенням суду\~на вимогу\~однієї із\~сторін у\~разі істотного\~порушення договору\~другою стороною\~та в\~інших випадках,\~встановлених договором\~або законом. Істотним\~є таке\~порушення стороною\~договору,\~коли внаслідок\~завданої цим\~шкоди друга\~сторона значною\~мірою позбавляється\~того,\~на що\~вона розраховувала\~при укладенні\~договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим (ст. 651 ЦК України). Згідно п. 10.2 договору підряду, дострокове розірвання договору можливе лише у випадках, передбачених цим договором або чинним законодавством України. Тому, суд, оцінивши допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, приходить до висновку, що позовні вимоги позивача [PERSON] до Фізичної особи-підприємця [PERSON] про захист прав споживачів, розірвання договору підряду та відшкодування збитків за неналежне його виконання знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а тому позов підлягає задоволенню. Оскільки позивач був звільнений від сплати судового збору, згідно зі ст. 141 ЦПК України, судовий збір слід стягнути з відповідача в розмірі 2097,30 грн. в дохід держави. На підставі викладеного та

Outcome: approved