Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON], обгрунтовуючи свої вимоги тим, що [INFO] помер його батько [PERSON], після смерті якого відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку з надвірними будівлями, розташованого по [ADDRESS]. За життя померлим було складено заповіт від 08.05.2011, яким він заповів вказаний житловий будинок позивачу. У померлого також залишилася дружина [PERSON], яка є матір'ю позивача, і вона не претендує на отримання обов'язкової частки спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв'язку з тим, що є юридично необізнаною особою і був впевнений, що заповіт надає йому право власності після смерті батька. При зверненні до нотаріальної контори позивач отримав роз'яснення про те, що для прийняття спадщини необхідно звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. На даний час він має намір належним чином оформити своє право на спадщину, однак у зв'язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини, не має можливості реалізувати свій намір. Представник позивача в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, відповідно до якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] та представник відповідача - виконавчого комітету Знам'янської міської ради Кіровоградської області, в судове засідання не з'явилися, подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, відповідно до яких позовні вимоги визнали повністю, не заперечували проти задоволення позову. Дослідивши матеріали справи та заяви сторін, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER], виданим 21.05.2007 відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Знам'янка Знам'янського міськрайонного управління юстиції Кіровоградської області, [PERSON] помер [INFO] у м.Знам'янка Кіровоградської області. Житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS], [PERSON] 08.05.2001 заповів позивачу, про що свідчить копія заповіту, який посвідчено державним нотаріусом Знам'янської міської державної нотаріальної контори Георгієвою Л.В. 08.05.2001 та зареєстровано в реєстрі за №414. Відповідно до договору купівлі-продажу від 07.10.1977 [PERSON] придбав вказаний житловий будинок, розташований по [ADDRESS]. Листом від 08.07.2017 №601/01-16 нотаріус роз'яснив позивачу про те, що він пропустив строк подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] та його право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 09.08.2017 [NUMBER] спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Відповідно до п.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз'ясненнями, зазначеними у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов'язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов'язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності. При цьому ст.64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини особа вправі бути юридично необізнаною. Згідно з ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Таким чином, суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а не її обов'язком, позивач помилявся з причин юридичної необізнаності у способі прийняття спадщини та в інший спосіб захистити своє право не може, є спадкоємцем за заповітом, спадкоємець за законом не претендує на обов'язкову частку спадщини, і відповідачі визнають позов, а тому суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved