Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Жукова Ю.В. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те що він є сином [PERSON] та [PERSON] . [INFO] померла мати позивача - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 23.10.2014 року серії [NUMBER] . Після смерті своєї матері позивач був спадкоємцем першої черги разом зі своїм батьком [PERSON] . Мати позивача проживала разом з його батьком за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира за адресою: [ADDRESS] придбана на основі договору купівлі-продажу від 05.11.2004 [PERSON] та [PERSON] в рівних частках. Батько позивача прийняв спадщину на частину майна, що належала матері позивача - [PERSON] [INFO] помер батько позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 24 березня 2018 року серія [NUMBER] . Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з квартири, що розташована по [ADDRESS] . Після смерті батько позивача заповіту не залишив, тому спадкування має відбуватися відповідно до закону. Позивач вказує, що є єдиним спадкоємцем першої черги. 30 січня 2019 року він звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Жукової Ю.В. щодо отримання свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно, а саме квартиру за адресою: [ADDRESS] , що залишилась після смерті мого батька, [PERSON] . Приватний нотаріус Жукова Ю.В. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що у спадкоємця відсутній факт прийняття спадщини, а також пропущено встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач зазначає, що отримавши постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, він втратив можливість оформити у встановленому законом порядку своє право на спадщину. Позивач вказує також, що з урахуванням життєвих обставин (народження дитини), допомога дружині у зв`язку з цим, великий обсяг роботи (постійні відрядження протягом майже шести місяців з моменту смерті батька) та значний рівень відповідальності, що були покладені на нього - не дали можливості зайнятись особистими справами, з`ясувати порядок прийняття спадщини та власне прийняти спадщину вчасно він звернувся до суду та просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , з урахуванням поважних причин пропуску шестимісячного строку прийняття спадщини. Згідно з ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 18.03.2019 було відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання (а.с. 81). 27.05.2019 до суду надійшов від представника відповідача відзив на позовну заяву, у якому він посилається на те що відповідно до частини першої та другої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з частиною першою та третьою статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщин, у зв`язку з чим просить ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства (а.с. 80-82). Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 25.11.2019 клопотання про витребування доказів задоволено. Витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Жукової Юлії Вікторівни (адреса: 01033, м. Київ, вул. Володимирська, 69), належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після померлого [INFO] [PERSON] (а.с. 105). Згідно з ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 11.02.2020 було закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 137). На підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу цивільної справи за позовом [PERSON] до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Жукова Юлія Вікторівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, справу 29.10.2020 фактично передано в моє провадження. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 30.10.2020 було прийнято до свого провадження справу та призначити до судового розгляду по суті (а.с. 169). Представник позивача в судовому засіданні 07.12.2020 позов підтримала, просила задовольнити, в судове засідання 15.12.2020 представник не з`явилась, просила проводити розгляд справи у її відсутність. Представник відповідача Київської міської ради, в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, у відзиві, який надійшов до суду 27.05.2019 просить про розгляд справи за відсутності представника (а.с. 82). Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Жукова Ю.В. в судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, просила розглядати справу без її участі (а.с. 88, 91). За таких обставин, суд вважає за можливе ухвалити рішення у даному судовому засіданні, за наявними у справі доказами. Судовим розглядом встановлено, згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, 10.04.1966 Центральним відділом державної реєстрації шлюбів Головного територіального управління юстиції у м. Києві зареєстровано шлюб, актовий запис 2455, укладений [PERSON] та [PERSON] , прізвище [PERSON] після державної реєстрації шлюбу « [PERSON] » (а.с. 19). Відповідно до свідоцтва про одруження [NUMBER] [PERSON] та [PERSON] 10.04.1966 зареєстрували шлюб в Палаці одруженням, Київ (а.с. 28). Згідно з свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 10.02.2009 року, [INFO] народився [PERSON] , батьками якого зазначено: [PERSON] та [PERSON] (а.с.29). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] , про що відділом реєстрації смерті у м. Києві зроблений відповідний актовий запис №17935 (а.с. 13). Відповідно до лікарського свідоцтва про смерть №296 від 22.10.2014 року та довідки про причину смерті - [INFO] померла [PERSON] , причина смерті ішемічна хвороба серця (а.с. 17-18). Відповідно до витягу з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання, місце проживання [PERSON] зареєстровано за адресою: [ADDRESS] (а.с.26). Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , [PERSON] та [PERSON] 22.04.2017 зареєстрували шлюб у Голосіївському районному у м. Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, зі зміною прізвища [PERSON] на « [PERSON] » (а.с.32). Згідно з витягом з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання, місце проживання [PERSON] зареєстровано за адресою: [ADDRESS] (а.с.35). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [INFO] народився [PERSON] , батьками якого зазначено: [PERSON] та [PERSON] (а.с.37). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] помер [INFO] , про що Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві зроблено відповідний актовий запис №5291 (а.с.20). Згідно з довідкою про причини смерті до форми №106/о №1033 [PERSON] помер [INFO] , причина смерті: хронічна ішемічна хвороба серця (а.с. 21). Згідно з витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі, приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Жуковою Ю.В. зареєстровано спадкову справу №2/2019 після смерті [PERSON] (а.с. 67). У власності померлого було наявне майно у вигляді квартири за адресою: [ADDRESS] ., яку було придбано [PERSON] та [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 05.11.2004 (а.с. 60). Відповідно до акту від 19.02.2019, мешканці житлового будинку [ADDRESS] підтвердили проживання [PERSON] до дня смерті за адресою [ADDRESS] (а.с. 69). Згідно з наданою приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Жуковою Ю,В. копією спадкової справи №2/2019 до майна померлого [PERSON] , 30.01.2019 року [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Жукової Ю.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на прийняття спадщини за законом на квартиру за адресою: [ADDRESS] . Матеріали спадкової справи не містять інформації щодо інших спадкоємців, з заявами про видачу свідоцтва про право на спадщину ніхто не звертався (а.с.114). Згідно з експертним висновком №056/477-а від 18.10.2018 року, з урахуванням зазначеного прізвища [PERSON] / [PERSON] (свідоцтво про народження, запис [PERSON] , батько [PERSON] ; паспорт, запис [PERSON] ; ордер на житлове приміщення №4704, запис [PERSON] ) та ПОДУБІНСЬКИЙ / ПОДУБІНСЬКА (свідоцтво про одруження; свідоцтво про смерть, запис [PERSON] ) попри розбіжності в орфографічній фіксації в документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначеної особи є ідентичними (а.с. 59). Відповідно до постанови приватного нотаріусу Київського міського нотаріального кругу Жукової Ю.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 30.01.2019 року, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно, що залишилось після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , у зв`язку з тим, що у спадкоємця відсутній факт прийняття спадщини, оскільки ним не було подано заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця (а.с. 66). На підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, [PERSON] надано довідки з місця роботи. Згідно з довідкою №5 [PERSON] , який працює на посаді заступника директора ТОВ «Ультралінк» з 23 березня 2018 року по 05 квітня 2018 року відповідно до наказу №3-к від 22 березня 2018 року перебував у відрядженні: Закарпатська область, Свалявський район, с. Поляна (а.с.38). Відповідно до довідки №6, [PERSON] , який працює на посаді заступника директора ТОВ «Ультралінк» з 20 квітня 2018 року по 30 квітня 2018 року відповідно до наказу №5-к від 19 квітня 2018 року перебував у відрядженні: Закарпатська область, Свалявський район, с. Поляна (а.с. 39). Згідно з довідкою №7, [PERSON] , який працює на посаді заступника директора ТОВ «Ультралінк» з 18 травня 2018 року по 31 травня 2018 року відповідно до наказу №8-к від 17 травня 2018 року перебував у відрядженні: Закарпатська область, Свалявський район, с. Поляна (а.с.40). Відповідно до довідки №8, [PERSON] , який працює на посаді заступника директора ТОВ «Ультралінк» з 20 червня 2018 року по 02 липня 2018 року відповідно до наказу №9-к від 19 червня 2018 року перебував у відрядженні: Закарпатська область, Свалявський район, с. Поляна (а.с.41). Згідно з довідкою №9, [PERSON] , який працює на посаді заступника директора ТОВ «Ультралінк» з 17 липня 2018 року по 30 липня 2018 року відповідно до наказу №10-к від 16 липня 2018 року перебував у відрядженні: Закарпатська область, Свалявський район, с. Поляна (а.с. 42). Відповідно до довідки №10, [PERSON] , який працює на посаді заступника директора ТОВ «Ультралінк» з 14 серпня 2018 року по 27 серпня 2018 року відповідно до наказу №12-к від 13 серпня 2018 року перебував у відрядженні: Закарпатська область, Свалявський район, с. Поляна (а.с. 43). Згідно з довідкою №11, [PERSON] , який працює на посаді заступника директора ТОВ «Ультралінк» з 14 вересня 2018 року по 27 вересня 2018 року відповідно до наказу №15-к від 13 вересня 2018 року перебував у відрядженні: Закарпатська область, Свалявський район, с. Поляна (а.с. 44). Окрім того, позивачем надано накази Директора ТОВ «Ультралінк» про відрядження заступника директора Подубинського А.А., а саме: наказ №16-к від 27.09.2018 про відрядження на 29 календарні дні в період з 28.09.2018 по 26.10.2018; наказ №17-к від 26.10.2018 про відрядження на 26 календарні дні в період з 29.10.2018 по 23.11.2018; наказ №18-к від 23.11.2018 про відрядження на 33 календарні дні в період з 26.11.2018 по 28.12.2018; наказ №19-к від 28.12.2018 про відрядження на 23 календарні дні в період з 03.01.2019 по 25.01.2019. А також довідки, видані за місцем роботи позивача на підтвердження його відряджень у вказані дати згідно з наказами № 16, 17, 18, 19. Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст. 1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 06.02.2013 року в справі № 6-167цс12. Згідно ст. 1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з позовної заяви він пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме через сімейні обставини та довготривалі відрядження. Так позивачем підтверджено матеріалами справи, що в період з дня смерті свого батька, тобто з [INFO] по день подання заяви про прийняття спадщини, тобто до 30.01.2019 позивач перебував у службових відрядженнях на протязі більше 206 календарних днів, тобто, більше половини з зазначеного строку. Тому на велике переконання суду вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі «Христов проти України» зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом також враховується рішення ЄСПЛ у справі «Маркс проти Бельгії» від 13.06.1979 року, ст.1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які по своїй суті є гарантом права власності, оскільки визнають право будь-якої особи на безперешкодне користування своїм майном. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов обґрунтований, підтверджений матеріалами справи та підлягає задоволенню. Що стосується додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в три місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви. Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Outcome: approved