Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом і просив визнати за ним право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті батька. Посилається в позові на те, що [INFO]. помер його батько [PERSON], який був власником квартири [ADDRESS]. Крім цього, позивач зазначив, що квартира була зареєстрована за його батьком на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 25.12.2007р. 5-ю Київською державною нотаріальною конторою, та зареєстрованого КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна» 08.01.2008р. за реєстровим №6333 в реєстровій книзі д. 463-283. Вказав, що він є спадкоємцем першої черги, так як є сином померлого. Після смерті батька він звернувся до 5-ї Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Однак, нотаріусом йому відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину в зв'язку з тим, що нотаріусом встановлено відсутність правовстановлювальних документів на вказане майно померлого, тому у нотаріуса відсутні правові підстави для видачі свідоцтва про право на спадщину. Виходячи з наведеного, а також набуття батьком права власності на квартиру у спосіб, встановлений на той час Законом України « Про власність», просить задовольнити позов. У судовому засіданні збільшив розмір позовних вимог та просив встановити порядок виконання судового рішення шляхом зобов»язання реєстраційної служби Головного управління юстиції в місті Києві зареєструвати ріщення суду та внести зміни в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно щодо позивача, як суб»єкта власності. Представник позивача в судове засідання не з'явився, подав заяву, якою просив судове засідання проводити без його участі, позов підтримав. Відповідач - Київська міська рада свого представника в судове засідання не направив, про час розгляду справи повідомлявся належним чином, подав заяву, якою просив судове засідання проводити без його участі та прийняти рішення, згідно норм чинного законодавства. Третя особа свого представника в судове засідання не направила, про час розгляду справи повідомлена належним чином, подала заяву про розгляд справи за відсутності її представника. Суд на підстав ст. 169 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача. Дослідивши матеріали, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача, виходячи з наступного. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Як вбачається з матеріалів справи батьками позивача є [PERSON] та [PERSON].(а.с.9) Судом встановлено, що [INFO]. помер батько позивача - [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.10), після смерті якого відкрилася спадщина на квартиру [ADDRESS]. Як вбачається з матеріалів справи позивач звернувся до 5-ї Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Листом державного нотаріуса 5-ї Київської державної нотаріальної контори від 24 лютого 2015 року позивачу було повідомлено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину з зв'язку з відсутністю документів, що підтверджують право власності померлого на квартиру(а.с.11). Відповідно до інформаційної довідки КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна» КВ-2015 №2136 від 04.02.2015р., квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 5-ю Київською державною нотаріальною конторою 25.12.2007р. №8-2575, зареєстрованого КП «КМБТІ та РПВ на ОНМ» 08.01.2008р. за реєстровим №6333 в реєстровій книзі д. 463-283. /а.с. 12;/ Таким чином, квартира [ADDRESS] належала, на момент смерті спадкодавця, останньому на праві власності, а тому вона входить до складу спадщини після його смерті. З копії спадкової справи № 624/2014 року до майна померлого [INFO] [PERSON], заведеної 04.11.2014 року П'ятою Київською державною нотаріальною конторою за заявою позивача від 04.11.2014 року, вбачається, що окрім позивача, спадкоємців померлого згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України немає. В п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Відповідно до ст.67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні. Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Судом встановлено, що позивач у встановлений законом строк звернувся до П'ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, за його заявою була відкрита спадкова справа, тобто за вимогами закону прийняв спадщину після смерті батька. За таких обставин суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог в частині визнання права власності за позивачем на спадкове майно та їх задоволення. Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно зі ст.4 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України. З точки зору п.5 ч.2 ст.119 ЦПК України підставами позову є виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Що стосується позовної вимоги про встановлення порядку виконання судового рішення шляхом зобов'язання реєстраційної служби Головного управління юстиції в місті Києві зареєструвати ріщення суду та внести зміни в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно щодо позивача, як суб'єкта власності в ній слід відмовити як такій, що не ґрунтується на вимогах закону.

Outcome: partial