Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-23 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Яснопільщанської сільської ради Липоводолинського району про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі розпорядження голови Липоводолинського районного суду Сумської області від 05.09.2018 року дану справу було направлено до Роменського міськрайонного суду Сумської області . Свої вимоги мотивує тим, що [INFO] року померла його двоюрідна баба по лінії батька - [PERSON], яка на день смерті постійно проживала та була зареєстрована по [ADDRESS] За життя баба заповіту не складала. Після її смерті відкрилася спадщина, яка знаходиться на території Яснопільщанської сільської ради та складається з земельної ділянки (паю), який належав померлій на підставі державних актів на право приватної власності на землю серії [NUMBER] та серії [NUMBER]. В передбачений законодавством шестимісячний строк він не подав заяву про прийняття спадщини після смерті двоюрідної баби. Ще за життя баби, з нею підтримував родинні відносини його батько. Він навіть не знав про наявність спадкового майна, в тому числі про наявність у неї земельного паю. На момент смерті баби спадкоємці першої - четвертої черги за законом були відсутні. ЇЇ чоловік [PERSON] помер до її смерті, а саме [INFO] року, а її рідний брат, а відповідно його рідний дід - [PERSON] помер [INFO] року. Дітей у шлюбі в неї не було. Нещодавно до нього зателефонували з товариства, яке користується земельним паєм баби та поцікавились чому він не оформляє спадщину. Від них він дізнався про наявність земельної ділянки, а також те, що після баби спадщину ніхто не оформляв. Дізнавшись про наявність спадкового майна, а також про те, що він має право на спадщину як спадкоємець 5 черги за законом, він звернувся до нотаріуса Липоводолинської районної державної нотаріальної контори Сумської області з питанням прийняття спадщини, але нотаріус йому відмовив посилаючись на пропуск строку. Просив встановити додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовільнити посилаючись на викладені в позові обставини. Представник відповідача - Яснопільщанської сільської ради Роменського району в судове засідання не з'явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи. Від сільського голови до суду надійшла заява, в якій просив справу слухати без участі представника. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають. Судом встановлено, що [INFO] року померла [PERSON] ( а.с.6). Після смерті [PERSON] залишилася спадщина, яка складається із земельної ділянки площею 0,810 га , переданої для ведення особистого селянського господарства, розташованої на території Яснопільщанської сільської ради та земельної ділянки площею 2,248 га , переданої для ведення товарного сільськогосподарського виробництва , розташованої на території Яснопільщанської сільської ради ( а.с.10). Відповідно до довідки Яснопільщинської сільської ради Липоводолинського району Сумської області від 2 серпня 2018 року, [PERSON] , яка померла [INFO] року, до дня смерті була зареєстрована та проживала в [ADDRESS] За даною адресою на час її смерті ніхто не був зареєстрований та не проживав, Заповіт від імені [PERSON] в виконкомі Яснопільщинської сільської ради не посвідчувався (а.с.11). Згідно довідки Липоводолинської районної державної нотаріальної контори від 21.09.2018 року № 1079/01-16 після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] року, в Липоводолинській районній державній нотаріальній конторі спадкова справа не заведена, спадкоємці із заявами не зверталися, відомостей про спадкоємців які відповідно до п.3,4 ст. 1268 ЦК України вважаються такими, що прийняли спадщину не має (а.с.34). В силу ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори на протязі 6 місяців з часу відкриття спадщини, відповідно до ст. ст. 1269, 1270 ЦК України. Статтею 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. У п.24 Постанови Пленуму № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Верховний Суд України роз'яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Позивач посилався на те, що заяву про прийняття спадщини своєчасно не подав, оскільки він не знав про наявність спадкового майна. Суд не може визнати цю причину пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини поважною, оскільки необізнаність особи про наявність спадкового майна не являється поважною причиною пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини. В судовому засіданні було встановлено, що позивач був на похоронах [PERSON], не хворів, у тривалих відрядженнях не знаходився. Тому в суді не встановлено поважних причин пропуску строку звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Отже, позивач пропустив строк для прийняття спадщини без поважних причин, які могли б бути пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для звернення його до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , а тому правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Зазначена правова позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року, справа №6-85цс12, а також від 4 листопада 2015 року, справа №6-1486цс15, які відповідно до положень ст.360-7 ЦПК України є обов'язковими для всіх судів України при вирішенні спорів у подібних правовідносинах. Крім того, відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Незважаючи на вищевказані норми позивач не надав суду доказів того, що його права чи інтереси були якимось чином порушені або невизнані іншими особами. Так, позивач не звертався до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини і відповідно не було винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину. Таким чином, позивачем не було зроблено спроб досудового врегулювання питань, які викладені в його позові, а тому відсутній і спір по справі. Тому суд приходить до висновку , що в задоволенні позову необхідно відмовити .

Outcome: dismissed