Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом і свої вимоги обгрунтовує тим, що він разом з дружиною [PERSON] є співвласниками трьохкімнатної квартири за [ADDRESS]. [PERSON] є одним з співвласників квартири [ADDRESS] що розташована поверхом вище над його квартирою.За період з 28 квітня 2016 року по 28 червня 2016 року з квартири відповідача до ванної кімнати у його квартирі через стелю по стінам на підлогу текла вода, а 19 червня 2016 року в результаті недотримання відповідачем правил користування приміщеннями житлових будинків відбулося залиття всієї квартири, у зв'язку з чим пошкоджена стеля в ванній кімнаті, в санвузлі, а також у жилих кімнатах, в коридорі та на кухні.Листом від 11 червня 2016 року він звертався до голови правління об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Промисловий» [PERSON] з приводу залиття ванної кімнати у його квартирі і просив його створити комісію для її обстеження, на що не отримав ніякої відповіді.Згідно з актом про обстеження квартири, складеного і підписаного комісією у складі контролера КП «Міськводоканал» та сусідів [PERSON] і[PERSON], до ванної кімнати у його квартирі з квартири за [NUMBER], що розташована поверхом вище, зі стелі по стінам і на підлогу текла вода. Причину витоку води комісії встановити не вдалося, так як власник квартири за [NUMBER] і представники ОСББ «Промисловий» під час обстеження його жилого приміщення не були присутні, хоча про цей факт відповідач був повідомлений належним чином. У подальшому, через не усунення несправностей в квартирі [ADDRESS] її власник, [PERSON] 19 червня 2016 року допустив залиття всієї квартири.Того ж дня комісією у складі нього, [PERSON] і сусідів [PERSON] та [PERSON], оскільки голова ОСББ «Промисловий» відмовився складати акт про залиття квартири, було складено відповідний акт, яка встановила, про що зазначено в цьому акті, що в його квартирі були виявлені пошкодження стелі у ванній кімнаті, в санвузлі, а також у жилих кімнатах, в коридорі та на кухні.Відповідно до локального кошторису на будівельні роботи №2-1-1 від 19 липня 2016 року вартість ремонтно-будівельних відновлювальних робіт, необхідних для усунення пошкоджень від залиття житла і відновлення в ньому попереднього технічного стану оздоблювальних покриттів і його конструктивних елементів, становить 16639грн. Відповідно до викладеного, [PERSON] через невжиття заходів щодо проведення робіт по ремонту внутрішньої системи водопостачання в своїй квартирі допустив залиття його квартири, чим заподіяв йому майнову шкоду, тому повинен нести відповідальність, у розмірі завданих матеріальних збитків - 16639грн. В результаті свідомої бездіяльності відповідача [PERSON] йому були заподіяні душевні страждання із - за пошкодженням майна в житлі, оскільки він перебував у постійній нервовій та психологічній напрузі і вимушений був разом із сім'єю жити в квартирі з підвищеним рівнем вологості та із зіпсованим ремонтом, займатися усуненням наслідків залиття та гаяти час на складання акта про залиття квартири і на пошук спеціалістів у галузі будівництва. Крім того, його дружина [PERSON] була вагітна, яка через відсутність у них іншого житла, протягом двох місяців відчувала дискомфорт і нервове занепокоєння, а у інших членів сім'ї, а саме: у сина, [PERSON] і у матері [PERSON] був порушений домашній побут, що давно склався і все вимагає від нього та інших додаткових зусиль для організації свого життя. Він вважає, що розмір моральної шкоди, яка підлягає стягненню на його користь, має становити 10000грн. Позивач просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з [PERSON] на його користь заподіяну йому майнову шкоду в сумі 16639грн. та моральну шкоду в сумі 10000грн., а також судові витрати. Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали повністю з зазначених в позові підстав та просили їх задовольнити. Позивач [PERSON] додатково пояснив, що з 28.04.2016 року з'явилося протікання води у ванній кімнаті з квартири відповідача, вода текла зі стелі по стінам на підлогу. Коли він звернувся до [PERSON] 28.04.2016 року, то у останнього у ванній кімнаті все було сухо. [PERSON] сказав йому, що буде усувати протікання. Але протікання води продовжилося. 19.06.2016 року вдень сталося залиття його квартири з квартири відповідача. Він терміново зателефонував відповідачу, останній приїхав десь через годину. З'ясувалося, що у відповідача зірвало колбу фільтру, змонтованого на трубі водопостачання. Так пояснив йому [PERSON] В його квартирі пошкоджена стеля у двох жилих кімнатах, коридорі, ванній кімнаті, санвузлі, у всіх цих приміщеннях у нього підвісна стеля. Ремонтно-відновлювальні роботи стосуються лише відновлення стелі у вказаних приміщеннях. Відповідач, представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, заперечували проти позову. Відповідач [PERSON], зокрема пояснив, що у позивача було прокапування холодної води у ванній кімнаті і позивач до нього звертався. Він не виявляв ніяких пошкоджень у себе в квартирі. Всі труби в їх квартирах знаходяться в стінах (прихована розводка труб). 19.06.2016 року у нього лопнула колба фільтру на трубі водопостачання в ванній кімнаті. Після 19.06.2016 року він запросив спеціалістів-ремонтників і було встановлено, що лопнула труба водопостачання, яка знаходиться в стіні між ванною кімнатою та кухнею, був поставлений хомут, і з цієї пошкодженої труби було протікання води протягом квітня-червня 2016 року. Відповідач, представник відповідача пояснили, що нормами чинного законодавства встановлено чіткий порядок дій та зони відповідальності сторін у разі аварійних ситуацій. Власник квартири, який виявляє аварійну ситуацію, звертається до організації на яку покладено обов'язок проводити технічне обслуговування цього будинку, а ця організація терміново приймає міри по виявленню причини аварії, її усуненню та складає Акт про залиття встановленої форми. В період з 28 квітня 2016 року по 11 червня 2016 року єдиною дією вчиненою позивачем з приводу аварійної ситуації у його квартирі був огляд у травні квартири [PERSON], під час якого було встановлено відсутність вологи чи інших слідів наявності аварії у квартирі відповідача. Ні 28 квітня 2016 року в день коли вперше з'явилося протікання, ні у травні, ні навіть після остаточного залиття 19 червня 2016 року не було зроблено передбаченого Наказом Державного комітету України з питань ЖКГ №76 від 17.05.2005 року Акту про залиття встановленої форми. Акт від 19 червня 2016 року, який складено без дотримання встановленого порядку, не містить передбачених наказом даних. У матеріалах справи відсутній доказ вимірювання площі залиття, з аналізу локального кошторису можливо зробити висновок, що загальна площа залиття стелі складає 71,2 кв.м. Розрахунки збитків та свої позовні вимоги [PERSON] робить виходячи з того, що він є власником всієї площі квартири, якій нанесено шкоду, про те відповідно до наданого Договору йому належить:1/2 від 98,76 м.кв., тобто 49,38 м.кв. Таким чином, оскільки позивачем при обранні способу захисту своїх прав не дотримано принцип процесуальної співучасті (ст.32 ЦПКУ) подані розрахунки збитків, які не містять посилань на права дружини є неналежними доказами та порушують вимоги ст.58, 59 ЦПК України. Позивачем не надано суду передбачених законодавством належних доказів залиття квартири. Акт про залиття від 19.06.2016 року не є належним доказом, оскільки він складений не за відповідною формою, людьми , які не мають відповідної фахової освіти, не містить визначення типу та площі ушкоджень, не встановлює причини залиття та складений не в той день коли відбулося залиття та навіть не на дату усунення протікання. Позивачем не надано суду відповідних пояснень в чому саме полягала винна поведінка відповідача, які його дії завдали моральної шкоди та чим ця шкода підтверджується. Свідок [PERSON] - голова ОСББ «Промисловий» пояснив, що 19.06.2016 року він перебував у відпустці і його не було в м.Суми, повернувся в серпні 2016 року. Його дружина повідомляла про надходження листа від [PERSON] і він сказав дружині, щоб звернулися до членів правління об'єднання співвласників будинку. В квітні-травні 2016 року до нього не звертався позивач [PERSON] Об'єднання співвласників будинку «Промисловий» не відповідає за квартири мешканців будинку, в компетенцію об'єднання не входить обстеження квартир в будинку. Мешканці повинні звертатися до аварійної служби КП «Міськводоканал». Всі труби водопостачання в квартирі заховані в стінах (прихована розводка). Щоб не лилася вода, можна було перекрити весь будинок або [PERSON] міг перекрити воду у себе в квартирі. Свідок [PERSON] - кошторисник ТОВ «СК-Регіонбудсервіс» пояснила, що представник їх товариства виходив за місцем проживання [PERSON] і зазначив, які види робіт треба зробити в квартирі та їх обсяги. Вона на підставі цих даних розробила кошторис щодо ремонту стелі в квартирі, треба відновлювати стелю (підвісну), площею 71,2 кв.м, вартість кошторису навіть занижена, оскільки вона помилково в локальному кошторисі зазначила «обклеювання та фарбування стін», замість «обклеювання та фарбування стелі», але це не збільшило вартість робіт, а зменшило їх вартість. По ремонту стелі був складений дефектний акт. Суд, заслухавши пояснення позивача, його представника, представника відповідача, показання свідків, перевіривши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню частково, виходячи з таких підстав: Судом встановлено, що позивач [PERSON] є співвласником трьохкімнатної квартири [ADDRESS]. Згідно з договором про поділ квартири між подружжям (а.с.6) в спільному сумісному майні - кватирі право власності належить кожному по ? частині. Відповідач [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS], яка розташована поверхом вище. Труби водопостачання в квартирах мешканців цього будинку розміщені в стінах (прихована розводка труб). Цю обставину підтвердили сторони у справі, свідок [PERSON] З 28.04.2016 року з квартири [PERSON] почалося протікання холодної води до ванної кімнати квартири позивача, вода протікала зі стелі по стінам на підлогу, але в ванній кімнаті квартири відповідача все було сухо. Відповідач [PERSON] не заперечував, що мало місце протікання холодної води, і до нього звертався з цього приводу позивач, але у його квартирі протікання води ним виявлено не було. Коли сталося залиття квартири позивача 19.06.2016 року, відповідача вдома не було, але він приїхав десь через годину і перекрив воду. Після 19.06.2016 року відповідач запросив ремонтників, які виявили, що в його квартирі труба в стіні між ванною кімнатою і кухнею лопнула, був встановлений хомут на трубу, і з цієї пошкодженої труби було протікання води з квітня 2016 року. З пояснень позивача вбачається, що 19.06.2016 року вдень сталося залиття квартири і [PERSON] сказав позивачу, що лопнула колба фільтру, змонтована на трубі водопостачання. Відповідач [PERSON] підтвердив, що на трубі в ванній кімнаті був змонтований фільтр для води, і 19.06.2016 року лопнула колба фільтру та сталося залиття квартири позивача. Отже, протікання холодної води з труби водопостачання в квартирі відповідача з 28.04.2016 року було зумовлено тим, що лопнула труба водопостачання (розгерметизація металевої труби), яка знаходиться в стіні, що було виявлено власником квартири [PERSON] уже після залиття квартири позивача 19.06.2016 року і ремонтниками був встановлений хомут на трубі, а залиття квартири позивача 19.06.2016 року сталося внаслідок розриву колби фільтру, змонтованої на трубі водопостачання в квартирі відповідача. Представник відповідача наполягає на тому, що згідно з наказом Державного комітету України з питань ЖКГ від 17.05.2005 року №76, яким затверджені Правила утримання жилих будинків та прибудинкових територій, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4 до цих Правил). 11.06.2016 року позивач [PERSON] звернувся з заявою до голови правління ОСББ «Промисловий» [PERSON] щодо протікання води до його ванної кімнати з квартири відповідача та необхідності створити комісію для обстеження квартири та складання акту (а.с.8). З рекомендованого повідомлення про вручення (а.с.9) вбачається, що цей лист був отриманий [PERSON] 13.06.2016 року (а.с.9). З пояснень свідка [PERSON] вбачається, що останній перебував в цей період за межами м.Суми. Квартири позивача і відповідача обстежені не були. Свідок [PERSON] зазначив, що до компетенції об'єднання не входить обстеження квартир в будинку. Отже, з показань голови правління ОСББ «Промисловий» [PERSON] вбачається, що об'єднання не обстежує квартири мешканців будинку, відповідно ОСББ «Помисловий» не склало акт обстеження квартири. Оскільки не було жодних дій зі сторони голови правління ОСББ, органів управління ОСББ 16.06.2016 року [PERSON] звернувся до КП «Міськводоканал» з проханням направити контролера підприємства з метою проведення обстеження квартири (а.с.10-11). КП «Міськводоканал» звернулося з листом до голови ОСББ «Промисловий» [PERSON] (а.с.12). 17.06.2016 року був складений акт щодо обстеження квартири позивача і було встановлено, що в ванній кімнаті зі стелі тече вода (по стінам та на підлогу), вода проникає з квартири [NUMBER] (а.с.13). 19.06.2016 року сталося залиття квартири позивача внаслідок розриву колби фільтру, змонтованої відповідачем на трубі водопостачання в квартирі. Оскільки як стверджує голова ОСББ [PERSON], об'єднання не обстежує квартири мешканців будинку, акт про залиття квартири позивача був складений 19.06.2016 року за участю позивача та мешканців квартири [NUMBER] та квартири [NUMBER] (а.с.15). Згідно з актом було виявлено рясне проникнення води в квартиру позивача через стелю в двох кімнатах, площею 24,9 кв.м і 15,0 кв.м, кухні, площею 15,6 кв.м, ванній кімнаті, площею 5,6 кв.м, коридорі, площею 8,9 кв.м, санвузлі, площею 1,2 кв.м, стеля та стіни в квартирі №25 оклеєні шпалерами та пофарбовані, виявлені численні сліди протікання, пошкодження. Загальна площа цих приміщень склала 71,2 кв.м. Позивач звернувся до ТОВ «СК-Регіонбудсервіс» для визначення вартості ремонтно-будівельних відновлювальних робіт, необхідних для усунення пошкоджень від залиття житла. Як підтвердила свідок [PERSON], представник їх товариства обстежив квартиру позивача і визначив види та обсяги ремонтно-відновлювальних робіт, на підставі яких вона склала дефектний акт та кошторис, необхідний обсяг робіт включав відновлення стелі (підвісних ), площа становила 71,2 кв.м. (а.с.20, 23-25). Згідно з локальним кошторисом на будівельні роботи щодо ремонту стелі в квартирі позивача (а.с.23-25) вартість ремонтно-відновлювальних робіт, які належить виконати для ліквідації наслідків залиття з урахуванням прибутку, коштів на покриття загально-виробничих та адміністративних витрат, ПДВ становить 16639грн., в т.ч. вартість матеріалів, виробів та конструкцій - 7308грн., заробітна плата - 4157грн. Отже, прямі витрати по кошторису (вартість матеріалів та заробітна плата) становлять 11 465грн. Свідок [PERSON] підтвердила, що нею помилково в локальному кошторисі було зазначено «обклеювання та фарбування стін», замість «обклеювання та фарбування стелі», але це не збільшило вартість робіт, а зменшило їх вартість. Відповідач, представник відповідача не погодився з обсягом та вартістю робіт, визначених локальним кошторисом (а.с.23-25). Суд поставив питання щодо можливості за клопотанням відповідача, представника відповідача призначення судової будівельно-технічної експертизи, але відповідач, його представник такого клопотання не заявили. Згідно з ст.1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Матеріальна шкода, завдана позивачу, підлягає відшкодуванню відповідачем [PERSON] оскільки він як власник квартири не забезпечив належного використання санітарно-технічного обладнання в квартирі. Залиття квартири позивача 19.06.2016 року сталося внаслідок розриву колби фільтру, змонтованій на трубі, що не виключає відповідальність власника квартири, Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків в редакції постанови КМУ від 24.01.2006р. №45 власник квартири зобов'язаний забезпечувати збереження технічного обладнання, не допускати дій, що викликають псування приміщень та порушують умови проживання громадян Згідно з ст.322 ЦК України відповідач зобов'язаний утримувати своє майно. Згідно з ст.15 Закону України «Про об'єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласник ( в розумінні закону співвласники - це власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку) зобов'язаний не допускати порушення законних прав та інтересів інших співвласників, відшкодовувати збитки, заподіяні майну інших співвласників. Тільки після залиття квартири позивача 19.06.2016 року відповідач викликав ремонтників, які виявили розгерметизацію труби водопостачання, з якої протікала вода до ванної кімнати позивача з 28.04.2016 року. Заходів по ремонту труби водопостачання протягом квітня-травня 2016 року відповідач [PERSON] не вживав. Відповідно до ст.177 ЖК України громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання. Розмір в відшкодування завданої шкоди суд визначає в сумі 11465 грн., що включає вартість матеріалів та конструкцій та заробітну плату. Підстав для стягнення з урахуванням прибутку, коштів на покриття загально-виробничих та адміністративних витрат суд не вбачає за відсутності доказів виконання таких робіт спеціалізованою організацією. Згідно з ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Квартира [ADDRESS] не поділена в натурі між подружжям [PERSON], договір між подружжям [PERSON] про порядок користування квартирою не укладався. Отже, позивач як один з співвласників квартири мав право звернутися до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Суд вважає необхідним стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 11465грн. в відшкодування майнової шкоди. Стосовно вимог про відшкодування моральної шкоди. Згідно з ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, пошкодження її майна. Заподіяння шкоди майну позивача як співвласника квартири, викликало у нього занепокоєння, хвилювання, враховуючи і ту обставину, що його дружина була вагітною (а.с.33). Внаслідок залиття підвісні стелі в квартирі позивача були насичені водою, що спричинило підвищений рівень вологості в квартирі. В квартирі позивача був проведений ремонт і необхідність проведення незапланованого ремонту квартири внаслідок залиття порушує нормальний ритм його життя. Позивач вимушений жити в квартирі, яка потребує ремонту після залиття, що викликає у нього душевні страждання. Виходячи з суті позовних вимог, характеру та тривалості моральних страждань суд визначає суму в відшкодування моральної шкоди, яка підлягає стягненню з [PERSON] на користь [PERSON] в сумі 2000грн. відповідно до ст.1167 ЦК України. На підставі ст.88 ЦПК України суд вважає необхідним стягнути з відповідача [PERSON] на користь [PERSON] 551грн.20коп. в відшкодування судового збору (за вимогу немайнового характеру про відшкодування моральної шкоди) та 379,80грн. в відшкодування судового збору (за вимогу майнового характеру) пропорційно до розміру задоволеної вимоги майнового характеру.

Outcome: partial