Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-17 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Голосіївської районної в м.Києві державної адміністрації про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у м.Горлівка Донецької області України. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] в м.Горлівка Донецької області, що є тимчасово окупованою територією, померла матри позивача - [PERSON] . Позивач посилається на те, що у визначений законом шестимісячний строк він був позбавлений можливості звернутись з заявою про прийняття спадщини, оскільки документи, що посвідчували факт смерті його матері були видані органами влади на тимчасово окупованій території, а також йому необхідний був час для отримання таких документів та реєстрацію факту смерті на підконтрольній Україні території. Лише 30.07.2020 р. Голосіївським районним у м.Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану було видано Свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , що підтверджувало факт смерті [PERSON] . Оскільки строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, позивач просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини. Відповідачем - київською міською радою подано письмовий відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просить вирішити справу відповідно до вимог чинного законодавства на підставі наданих доказів у справі. Відповідачем - Голосіївською районною в м.Києві державною адміністрацією подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого Голосіївська районна вм.Києві державна адміністрація не є належним відповідачем у справі, в зв`язку з чим відповідач просить відмовити у задоволенні позову до адміністрації. На момент розгляду справи відповідач - виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), не скористався своїм правом на подання відзиву. На підставі положень ст.ст. 274-279 ЦПК України розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін на підставі наданих доказів. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] в м.Горлівка Донецької області померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Голосіївським районним у м.Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) 30.07.2020 р. [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії [NUMBER] Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У відповідності до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. В силу положень ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно з ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постіно із спадкодавцм, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Законом встановлено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово (ст.1258 ЦК України). Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попердньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.1269 цього Кодексу. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Наслідки пропуску строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України). Положення про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичних обставин. Пленум Верховного Суду України в пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що позивач у визначений законом строк не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Позивач посилається на те, що строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, оскільки смерть його матері відбулась на тимчасово окупованій території, а саме в м.Горлівка Донецької області, що зумовило необхідність тривалого отримання за місцем смерті документів на підтвердження зазначених обставин. Крім того, в подальшому він в судовому порядку на підставі рішення Голосіївського районного суду м.Києва від 24.07.2020 р. встановив факт смерті [PERSON] , що в подальшому стало підставою для реєстрації зазначеного факту органами реєстрації актів цивільного стану та видачу Свідоцтва про смерть встановленого зразка. Зазначені позивачем обставини для визначення додаткового строку для прийняття спадщини є об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, які перешкоджали позивачу у встановлений законом строк звернутися із заявою про прийняття спадщини, у розумінні положень ст. 1272 ЦК України. Враховуючи викладене, оцінюючи всі досліджені судом докази з огляду на їх належність, допустимість і достатність, зважаючи на те, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, суд вважає, що позов підлягає задоволенню в частині визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини. Однак, при зверненні до суду позивач не обґрунтовує в чому полягає порушення його прав з боку виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Голосіївської районної в м.Києві державної адміністрації та які вимоги він заявляє до даних відповідачів. Позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вказаний висновок викладений зокрема у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19) та від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18). Отже, належним відповідачем за відсутності відомостей про наявність інших спадкоємців є Територіальна громада. В даному випадку, виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Голосіївська районна в м.Києві державна адміністрація не є належними відповідачами у даному спорі. Питання щодо судових витрат суд вирішує на підставі положень ст. 141 ЦПК України.

Outcome: partial