Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я на виробництві. В обґрунтування позовних вимог вказує, що 17.10.2018 року приблизно о 00:00 год. з ним слюсарем-ремонтником з ремонту та обслуговування гірничо-металургійного устаткування 5го розряду ТОВ «»ХАЙТЕК» при виконанні монтажних робіт, обумовлених його робочими обов`язками, в приміщенні ремонтного вузла №2 Дробарної фабрики Гірничого департаменту ПАТ «АМКР» стався нещасний випадок. Актами розслідування форми Н-1 та форми Н-5 від 12.12.2018 року нещасний випадок комісією визнано таким, що пов`язаний з виробництвом. Серед винних осіб визначено: [PERSON] , [PERSON] (майстра дільниці ТОВ «ХАЙТЕК»), [PERSON] (газорізальник (стропальник) ТОВ «ХАЙТЕК») та [PERSON] (машиніста крану ДФ ГД ПАТ «АМКР»). Відповідно до довідки МСЕК позивачу було вставлено 65% втрати професійної працездатності та другу групу інвалідності з 13.02.2019 року. В результаті повторного огляду 05.02.2020 року втрату професійної працездатності зменшено до 45% та встановлено третю групу інвалідності. Таким чином, в результаті дій, в тому числі, машиністки ДФ ГД ПАТ «АМКР», яка здійснювала керування мостовим краном, що є джерелом підвищеної небезпеки, належним відповідачу, з позивачем стався нещасний випадок у вигляді отримання виробничої травми, внаслідок якої він позбавлений можливості вільно пересуватись, що призвело до негативних змін у його житті, необхідності лікування та втрати працездатності (протягом тривалого часу в повному обсязі, після лікування на 45%) та інвалідності ІІІ групи, порушення звичайного життєвого ритму та нормальних додаткових зусиль для організації свого життя, у зв`язку з чим зазнає моральної шкоди. Тому, позивач просить суд стягнути з ПАТ «АМКР» за моральну шкоду, спричинену нещасним випадком на виробництві, грошові кошти в сумі 118075,00 грн. без відрахувань з цієї суми податку на доходи фізичних осіб та військового збору. Ухвалою від 02.11.2020 року суд вирішив питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Згідно з ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Представник відповідача ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» Яводчак О.В. надав до суду відзив, згідно якого просив відмовити в задоволенні позовних вимог. В обґрунтування відзиву посилався на те, що позивач помилково вважає, що отримав травми на виробництві з вини відповідача. Пунктом 3 акту про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом позивач під час настання нещасного випадку на виробництві знаходився у стані алкогольного сп`яніння, чим порушив інструкцію з охорони праці. Крім того, відповідно до норм чинного законодавства відшкодування моральної шкоди відбувається роботодавцем. Так, постановою Дніпровського апеляційного суду по справі №210/6126/20 з роботодавця ТОВ «ХАЙТЕК» стягнено моральну шкоду у розмірі в розмірі 80000,00 грн. Позивач всупереч вимогам розумності, виваженості та справедливості оцінює завдану йому моральну шкоду в розмірі 118075,00 грн. Представник позивача Толстих О.Ю. скористалась правом на надання відповіді на відзив, згідно якої вважали викладене у відзиві необґрунтованим. Суд, дослідивши письмові докази цивільної справи, вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно трудової книжки [PERSON] встановлено, що останній працював з 25.07.2017 року по 18.02.2019 року на ТОВ «ХАЙТЕК» (а.с. 36). Актом №1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом події, які відбулись на ремонтному вузлі №2 ДФ ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з [PERSON] визнано нещасним випадком, пов`язаним з виробництвом та причинами нещасного випадку встановлено основна: психофізіологічна, алкогольне, наркотичне, токсикологічне сп`яніння, супутні: невиконання посадових обов`язків, невиконання вимог інструкцій з охорони праці. Пунктом 8 вказано вище Акту визначено, що електромостовий кран №60148 (інв. №60148), вантажопідйомність 50/10 тонн (а.с. 13). Особами, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці визнано [PERSON] , слюсар-ремонтник ТОВ «ХАЙТЕК», який виконував роботу в стані алкогольного сп`яніння, знаходився в зоні можливого падіння обладнання; [PERSON] , майстер дільниці ТОВ «ХАЙТЕК», не відсторонив слюсаря-ремонтника [PERSON] , який знаходився в стані алкогольного сп`яніння, від роботи, не здійснював контроль за виконанням підлеглим персоналом нормативних актів з охорони праці, не здійснював контроль за виконанням ремонтних робіт підлеглим персоналом відповідно до затвердженого проекту організації робіт, не забезпечив усунення причин, які можуть призвести до нещасного випадку; [PERSON] газорізальник (стропальник) ТОВ «Хайтек», не переконався в неможливості падіння, зсуву вантажу в місці його встановлення; [PERSON] , машиніст крану ДФ ГД ПАТ «АМКР», не виконувала команди стропальника, встановила вантаж у місці де сталося його сповзання (а.с. 14). При первинному огляді 13.02.2019 року медико-соціальною експертною комісією позивачу встановлено другу групу інвалідності з 12.03.2019 року, у зв`язку з трудовим каліцтвом (а.с. 26). При повторному огляді довідкою про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках, потреби у наданні медичної та соціальної допомоги [PERSON] встановлено третю групу інвалідності та 45% втрати професійної працездатності (а.с. 38). Так, відповідно до ч. 2 ст.\~153\~КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Згідно з ст.\~173\~КЗпП України шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку. Статтею 237-1\~КЗпП України передбачено, що відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. У пункті 13 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~31\~березня 1995\~року №\~4\~«Про судову\~практику в\~справах про\~відшкодування моральної\~(немайнової)\~шкоди» роз`яснено, що відповідно до статті 237-1\~КЗпП України за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Доводи відповідача про те, що травмування позивача відбулося саме внаслідок його дій та щодо відсутності правових підстав для відшкодування позивачеві моральної шкоди, безпідставні, оскільки нещасний випадок з позивачем стався під час виконання ним трудових обов`язків на дільниці ремонтному вузлі №2 ДФ ГД ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», та однією з осіб, яка допустила порушення вимог законодавства про охорону праці є [PERSON] машиніст крану ДФ ГД ПАТ «АМКР», а ст.\~13\~Закону України\~«Про охорону\~праці» передбачає, що роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог. \~ \~ \~ \~Суд, також, не бере і до уваги доводи представника відповідача щодо відмови в задоволенні позовних вимог, оскільки позивач перебував в стані алкогольного сп`яніння, тому, що даний факт не є підставою для відмови в задоволенні позовних вимог, а буде враховуватись при визначенні розміру моральної шкоди. Свої моральні страждання, пов`язані з нещасним випадком та отриманням ушкодження здоров`я на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» позивач оцінює в розмірі 118075,00 гривень. Як вбачається з матеріалів справи, позивач зазнав ушкодження здоров`я, пов`язане з виконанням трудових обов`язків, у зв`язку з чим отримав 45% втрати професійної працездатності безстроково, та другу групу інвалідності. Згідно виписки з медичної карти [PERSON] потребує спостереження лікарів (а.с. 29-35). При вказаних обставинах суд вважає, що наслідками отриманої хронічної хвороби порушено звичайний життєвий ритм, нормальні життєві зв`язки. Вирішуючи питання про розмір відшкодування моральної шкоди (суму її компенсації), судом ураховано тяжкість завданої позивачу моральної шкоди, глибину, тривалість та характер моральних та фізичних страждань, їх інтенсивність та довготривалість, стан здоров`я, тяжкість захворювання, настання у зв`язку з цим негативних змін у житті, необхідність лікування, втрату у зв`язку з цим життєвих зв`язків, істотність вимушених змін у життєвих стосунках, що вимагає додаткових зусиль для організації свого життя, обсяг втрати позивачем працездатності унаслідок захворювання. При цьому, суд виходить із засад розумності, виваженості та справедливості, що відповідає вимогам п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди». Тому, суд вважає, що сума компенсації від ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» спричиненої позивачу моральної шкоди повинна складати 80 000,00 гривень. Щодо вимоги про стягнення 118075,00 грн., то суд приходить висновку, що така сума належним чином не вмотивована, є завищеною і не відповідає тяжкості та характеру завданої позивачу шкоди. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України, суд, стягує з Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» на користь держави судовий збір у розмірі 840,80 гривень. На підставі викладеного, та

Outcome: partial