Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-02 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), розмір якої на 13.01.2020 становить 50630,01 грн., з яких: заборгованість за кредитом - 42618,89 грн., заборгованість по сплаті відсотків за користування кредитом - 6724, 17 грн., комісія - 199,15 грн., пеня за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) - 613,30 грн., пеня за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом - 322,19 грн., 3 % проценти річних за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) - 112,93 грн., 3 % проценти річних за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом - 39,38 грн. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102 грн. Обґрунтовує позов тим, що 28.04.2017 між позивачем та відповідачем укладено заяву №951212/240317 про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (ДКБО) та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки). Відповідно до даної заяви банк відкрив на ім`я відповідача поточний рахунок № [NUMBER] гривні України, на умовах тарифного пакету «Мій комфорт», тарифів за користування платіжною карткою, розміщених на сайті банку та на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщенні установи банку. На виконання умов ДКБО банк надав відповідачу платіжну картку типу Моя картка та ПІН-конверт до неї. Відповідачу встановлено кредит в розмірі 45 000 грн. Строк кредиту встановлюється на відповідний період дії платіжної картки. При перевипуску платіжної картки на новий термін, строк дії кредиту подовжується на строк дії платіжної картки. Термін дії платіжної картки до 08/23. Кредитний договір діє до повного виконання всіх грошових зобов`язань за кредитним договором. Перебіг строку кредитування починається з дати надання банком клієнту кредиту/встановлення ліміту кредитування. Процентна ставка за кредитом є фіксованою, складає 38 % процентів річних за користування кредитними коштами всіх випадках, крім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду і 0,001 % процентів річних за користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду у період у випадку безготівкого розрахунку за товари та послуги з використанням платіжної картки п.6.6 блоку 6. За невиконання або несвоєчасне, не в повному обсязі виконання банк має право нараховувати на суми прострочених платежів та стягувати пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який нараховується пеня, за кожен день прострочення, починаючи з дня, коли відповідна сума мала бути сплачена, до дати фактичної її сплати, але не більше 15 % від суми простроченого платежу. Сукупний розмір неустойки (пені, штрафу) не може перевищувати половини суми кредиту, одержавної позичальником за кредитним договором. Внаслідок невиконання відповідачем своїх зобов`язань згідно умов ДКБО виникла заборгованість, яка на 13.01.2020 становить 50630,01 грн. Просить позов задовольнити. Ухвалою від 18.02.2020 відкрито провадження у даній цивільній справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача в судове засідання не прибув, подав до суду заяву, в якій позов підтримав в повному обсязі, просить справу розглядати у його відсутності. Відповідач в судові засідання повторно не з`явилась, відзив не подала, про причини не повідомила, хоча належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. Суд зі згоди представника позивача, обумовленою у клопотанні від 02.04.2020, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ч.1 ст.280 ЦПК України з урахуванням достатніх матеріалів про взаємовідносини сторін. Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Перевіривши зібрані докази, постановляючи заочне рішення, суд позовні вимоги задовольняє частково. Як вбачається з матеріалів справи, 28.04.2017 між Публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» та [PERSON] укладено заяву № 951212/240317 про приєднання до договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки). Шляхом підписання заяви про приєднання до ДКБО фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), відповідач беззастережно приєдналась до ДКБО в редакції, яка на день підписання заяви на приєднання розміщена на інтернет-сторінці Банку www.oschadbank.ua та уклала з банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. Згідно з копією заяви про встановлення відновлювальної кредитної лінії від 28.04.2017 та заявою на збільшення відновлювальної кредитної лінії від 29.11.2018 та паспорту споживчого кредиту, підписаних сторонами, відповідач просить надати їй кредит у національній валюті шляхом надання відновлювальної лінії на картковий рахунок, банк встановлює клієнту кредит у розмірі 45 000 грн. зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 38,00 % річних і 0,001 % річних протягом Грейс-періоду у період у випадку безготівкового розрахунку за товари та послуги з використанням платіжної картки. Проценти за користування сплачуються щомісяця. Відповідачем підписано таблицю визначення сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки станом на 28.04.2017, що підтверджується копією вказаної таблиці. Статтею 1054 Цивільного кодексу України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. За ч.1 ст.1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Відповідно до частини 1, 2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялись сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його сторонами. За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною 1 ст.638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ч.1 ст.633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звертається. Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Згідно ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ «Державний ощадний банк України»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку з чим банк має підтвердити, що нас укладення відповідного договору діяли самец і умови, а не інші. З огляду на зміст статтей 633, 634 ЦК України другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом ч.1 ст.1056 - 1 ЦК України, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склались на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Згідно з ч.1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Відповідно до ст.1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику ( грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що обули передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. За змістом ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами 1, 2 ст.551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Згідно з ч.1 ст.1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до ст.625 цього Кодексу. Отже, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом ( розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Як вбачається із матеріалів справи, заява про приєднання №951212/240317 від 28.04.2017 містить анкетні дані [PERSON] , її контактну інформацію, підписана відповідачем власноручно. Зі змісту заяви на встановлення відновлювальної кредитної лінії укладеної між банком і відповідачем від 28.04.2017, яка містить підпис позичальника, встановлено кредит в розмірі 45 000 грн., процентна ставка є фіксованою і складає 38 % річних за користування кредитними коштами. Разом з тим, у цій заяві, підписаній сторонами, відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. З урахуванням наявності в матеріалах справи вказаної заяви, підписаної відповідачем, суд приходить до висновку про обізнаність [PERSON] з умовами кредитування, зокрема, з розміром відсоткової ставки за процентами. Отже, позивачем доведено, що з моменту підписання відповідачкою вищезгаданої заяви, між банком та нею укладено кредитний договір шляхом приєднання до запропонованого банком договору, а також доведено, що відповідач повідомлена про умови кредитування, в тому числі про відсоткову ставку за користування кредитними коштами. Судом встановлено, що позивач обов`язки за умовами договору виконав, надавши кредитні кошти відповідачці, остання ж свої обов`язки за кредитним договором від 28.04.2017 належним чином не виконувала, що призвело до виникнення заборгованості, у зв`язку з чим АТ «Ощадбанк» звернулось до суду з позовом про стягнення з відповідача заборгованості, яка станом на 13.01.2020 складається: заборгованість за кредитом - 42618,89 грн., заборгованість по сплаті відсотків за користування кредитомм - 6724,17 грн., комісія- 199,15 грн., 3 % проценти річних за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту)- 112,93 грн., 3 % проценти річних за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом - 39,38 грн. Вказаний розрахунок відповідачем не спростований, береться судом до уваги. За таких обставин, позовні вимоги про стягнення тіла кредиту, заборгованості по процентам за користування кредитом та комісія підлягають до задоволення. В той же час, пеня за несвоєчасну плату основного боргу у розмірі 613,30 грн. та процентів у розмірі 322,19 грн. відсутня у заяві позичальника, а тому задоволенню не підлягає. Частиною 2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Із врахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що позовні вимоги щодо стягнення інфляційних втрат та 3 % річних є підставними і також підлягають до задоволення. Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що оскільки відповідачем умови договору належним чином не виконано, порушено вимоги правил надання банківських послуг, тому з неї слід стягнути на користь позивача заборгованість по сплаті кредиту в розмірі 49 694, 52 грн. Окрім цього, вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд приходить до висновку, що на підставі ст.141 ЦПК України, з відповідача в користь позивача підлягають стягненню понесені ним судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 2063, 11 грн., що пропорційно відповідатиме розміру задоволених позовних вимог. На підставі ст.ст. 11, 526, 530, 625, 634, 1054 ЦК України та

Outcome: partial