Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-12 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом про захист прав споживача. Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що 01.06.2014 сталася дорожньо-транспортна пригода, у ході якої внаслідок відмови системи гідравлічного підсилювача керма автомобіля відбулося зіткнення автомобіля «Тойота» д.н.з. [NUMBER] , належного позивачу, з дорожнім відбійником, чим заподіяно значних пошкоджень зазначеному транспортному засобу. Позивач вважає, що вказана дорожньо-транспортна пригода сталася внаслідок виходу з ладу гідравлічного підсилювача керма його автомобіля, який має бути замінений відповідачем по гарантії. Проте після звернення позивача до відповідача з метою проведення експертизи для встановлення дійсної причини відмови системи гідравлічного підсилення рульового управління автомобіля відповідачем експертизи не проведено, натомість видав рекламаційний акт, згідно якого позивач порушив правила експлуатації автомобіля, тому автомобіль має ремонтувати за власні кошти. Позивач звертався до суду з позовом про зобов`язання замінити йому автомобіль на новий з числа наявних, проте рішенням суду відмовлено у задоволенні позовних вимог. Згідно висновків додаткової експертизи від 06.06.2018 сальник рульового валу автомобіля має пошкодження торцевою частиною рульового валу, яке могло бути здійснене під час збирання рульової рейки. На підставі викладеного позивач просить зобов`язати відповідача провести заміну рульової рейки автомобіля «Тойота» д.н.з. [NUMBER] , та стягнути з відповідача 19 259 983,80 неустойки. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, подав до суду відзив, в якому просив відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що вимоги позивача є безпідставними, оскільки як було встановлено фахівцями відповідача під час огляду автомобіля позивача пошкодження кермового механізму його автомобіля відбулося внаслідок механічного удару на такий механізм, що є порушенням правил експлуатації автомобіля, а тому пошкодження автомобіля підлягають усуненню за рахунок позивача. Виробничий недолік у автомобілі позивача відсутній, а сама дорожньо-транспортна пригода не зафіксована у встановленому чинним законодавством порядку. Крім того, представник відповідача посилався на пропуск позивачем строку позовної давності. Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Так, 10.02.2014 між ТОВ «Саміт Моторз Україна» та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу №0137/02/14, на підставі якого позивачу згідно акту приймання товару від 03.04.2014 та видаткової накладної №СМУ00044353 від 03.04.2014 передано автомобіль «Тойота Ленд Крузер», 2013 року виготовлення, чорного кольору (а.с.9-18, т.І). Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія/номер [NUMBER] позивач є власником автомобіля «Тойота» д.н.з. [NUMBER] (а.с.26). 01.06.2014 автомобіль позивача потрапив у дорожньо-транспортну пригоду, з приводу чого позивач звернувся 02.06.2014 з заявою до ТОВ «Саміт Моторз Україна», у якій повідомив, що рухаючись по автодорозі с. Ясногородка - м. Київ між населеними пунктами с. Ясногородка - с. Глібівка на вузлі дороги з радіальним некрутим поворотом праворуч у автомобіля відмовив гідропідсилювач керма, у зв`язку з чим рухаючись на швидкості 90 км/г автомобіль виїхав на зустрічну смугу руху, вдарився у дорожній відбійник та від удару відлетів на узбіччя, після чого автомобіль евакуатором було доставлено на сервіс відповідача. Позивач вказував, що разом зі співробітниками сервісу було виявлено відсутність рідини у бачку гідропідсилювача, витік рідини в рульовій рейці з правої сторони та роз`їдений рідиною пильник, тому просив виявити дійсну причину відмови роботи гідропідсилювача та компенсувати ремонт автомобіля (а.с.19-20,т.І). Поряд з цим позивач також замовив послуги з дефектування пошкоджень автомобіля після аварії та діагностування ходової частини, що підтверджується наряд-замовленням №ССС089634 від 02.06.2014 (а.с.201,т.І). Крім того, 04.06.2014 позивачем дозамовлено додаткові послуги у відповідача, що підтверджується відповідними наряд-замовленями (а.с.202,203, т.І), згідно акту виконаних робіт/послуг та передання/прийняття автомобіля №50670 від 10.06.2014 позивачем оплачені надані послуги на суму 862,42 грн. відповідно до меморіального ордеру №441020023 від 10.06.2014 (а.с.204,231 т.1). Згідно рекламаційного акту від 05.06.2014 та додатку до нього (а.с.199-200,т.І), складених відповідачем, пошкодження кермового механізму його автомобіля відбулося внаслідок механічного удару на такий механізм, що є порушенням правил експлуатації автомобіля, а тому пошкодження автомобіля підлягають усуненню за рахунок позивача. Представником позивача підписано акт із зауваженнями про те, що він не є членом комісії, протокол огляду відсутній, автомобіль знаходиться на станції технічного обслуговування і перед розвал-сходженням майстром знімалися колеса. 18.07.2014 позивач звернувся до суду з позовом (а.с.123-129,т.І), провадження №756/9950/14-ц, в якому з посиланням на наявність в роботі системи гідравлічного підсилювача керма автомобіля недоліку, що зумовило потрапляння автомобіля у дорожньо-транспортну пригоду просив зобов`язати відповідача замінити позивачу автомобіль на такий же або аналогічний транспортний засіб, стягнути з відповідача 276 856,50 грн. неустойки. В подальшому збільшив позовні вимоги в частині неустойки та просив стягнути 6 201 585,60 грн. неустойки за період з 03.06.2014 по 21.04.2016. В ході розгляду справи №756/9950/14-ц було проведено кілька експертиз. Так, 19.06.2015 за результатами проведення комплексної транспортно-трасологічної експертизи та експертизи лакофарбових матеріалів і покрить судовими експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Кот Т.М. та Криловим Є.С. було складено висновок №17409/14-52/17411/14-34/245/15-52/4828-4831/15-34, яким встановлено, що механічні пошкодження, які на момент експертного огляду виявлені на деталях лівого боку автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] , були утворені в результаті його контактування з колесовідбійником, що знаходиться на території Вишгородського району Київської області, на частині дороги с. Ясногородка - м. Київ між населеними пунктами с. Ясногородка - с. Глібівка, а саме з лівої сторони правостороннього повороту дороги перед в`їздом в с. Глібівка зі сторони с. Ясногородка. Інші пошкодження, якщо і були наявні на деталях лівого боку автомобіля, то вони були поглинуті внаслідок вищевказаного контактування із колесовідбійником. Нашарування лакофарбового покриття, виявлені на дорожньому відбійнику, мають спільну групову приналежність з лакофарбовим покриттям автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] . Встановити, чи походять ці нашарування від ЛФП автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] , не видається можливим через відсутність достатньої кількості ознак. На одній із ділянок дорожнього відбійника виявлено фрагмент полімерного матеріалу, який співпадає за якісним хімічним складом полімерної основи з притертими нашаруваннями на цьому ж відбійнику та співпадає з матеріалом бампера досліджуваного автомобіля, тобто вони мають між собою спільну родову приналежність. Виявлені на дослідженому автомобілі «Тойота», д.н.з. [NUMBER] , нашарування світло-сірого кольору та поверхневий шар дорожнього відбійника на частині дороги с. Ясногородка - м. Київ між населеними пунктами с. Ясногородка - с. Глібівка співпадають між собою за родовими ознаками (колір та якісний хімічний склад), тобто мають між собою спільну родову приналежність. Також у вказаному висновку судовими експертами зазначено, що встановити траєкторію руху автомобіля безпосередньо перед зіткненням із дорожнім відбійником неможливо з тих причин, що у матеріалах справи відсутні будь-які об`єктивні дані, які могли б свідчити про траєкторію руху автомобіля до контактування з відбійником. Проте експертами встановлено, що під час контактування з відбійником автомобіль переміщувався вздовж нього. 09.09.2015 за результатами проведення комплексної транспортно-трасологічної експертизи та автотехнічної експертизи судовими експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Пупіним І.В. та Гардерман В.Д. було складено висновок №17410/14-52/244/15-52, яким встановлено, що на момент дослідження гідропідсилювач керма автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] знаходиться в технічно несправному стані, який викликаний руйнуванням лівого сальника гідроциліндру. Пошкодження сальника є характерним для дії напружень циклічно-знакозмінного характеру, що ініціювало виникнення мікронадривів в джерелі руйнації (центральній частині) відокремленого фрагменту сальника, при тому це явище могло бути обумовленим недостатньою щільністю гуми (виробничим дефектом) при виготовленні даного гумотехнічного виробу. Пошкодження лівого сальника гідропідсилювача рульового механізму виникло до моменту контактування автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] із дорожнім колісовідбійником. Витік технологічної рідини з полості гідропідсилювача керма в даному випадку був обумовленим пошкодженням (руйнуванням) лівого сальника рульового механізму. Експертами також вказано, що оскільки виявлені несправності гідропідсилювача рульового механізму виникли до ДТП, тому вирішення поставленого питання «чи могло механічне пошкодження автомобіля з лівої сторони (в результаті зіткнення з дорожнім відбійником) призвести до пошкодження системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля» позбавлено технічного сенсу і тому в рамках даного дослідження не вирішувалося. Траєкторія руху автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] в процесі контактування з колісовідбійником може відповідати конструктивним особливостям самого відбійника та його розташуванню на ділянці скоєння пригоди. Вирішити експертним шляхом питання «Якою була швидкість автомобіля в момент його зіткнення з дорожнім відбійником, враховуючи характер пошкоджень автомобіля та дорожнього відбійника, а також траєкторію руху автомобіля?» не є можливим з тих причин, що у матеріалах справи відсутні будь-які об`єктивні дані, які могли б свідчити про траєкторію руху автомобіля до контактування з відбійником. Допустима швидкість автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] при русі на заокругленні дороги без втрати поперечної стійкості (без заносу) в даних дорожніх умовах складає не більше 64...70 км/год (при умові достовірності даних щодо радіусу заокруглення). Даний розрахунок справедливий для автомобілів, які не оснащено системами забезпечення курсової стійкості під час руху. За умови оснащення даним автомобілем «Тойота», д.н.з. [NUMBER] такою системою максимально допустима швидкість руху при русі по заокругленню такого радіусу може відрізнятись від наведеної вище в сторону збільшення. Також неможливо виключити, з технічної точки зору, що подолання даного поворотну могло бути здійснено в режимі регульованого (керованого) заносу. Окрім того, з висновку №17410/14-52/244/15-52 від 09.09.2015 вбачається, що в рамках даного дослідження визначити, чи мав водій технічну можливість запобігти зіткненню даного автомобіля з дорожнім відбійником за наявності несправностей системи гідравлічного підсилювання рульову корування, рухаючись із заявленою швидкістю 90 км/год, не є можливим з технічної точки зору. З огляду на результати проведеного дослідження, викладені вище, в даному випадку відсутні причини технічного характеру виключити можливість стрибкоподібного збільшення нормативного зусилля, яке необхідно було прикласти до керма в звичайних умовах керування автомобілем. Тому в конкретній ситуації після раптової виникнення несправності гідропідсилювача керма водій даного автомобіля міг бути позбавленим технічної можливості якісно керувати автомобілем «Тойота», д.н.з. [NUMBER] при подоланні даного заокруглення дороги, в тому числі - уникнути наїзду на колісовідбійний брус, встановлений на лівому узбіччі. Експертами у висновку зазначено, що вирішення питань «чи були з технічної точки зору дії зору автомобіля у причинно-наслідковому зв`язку із зіткненням автомобіля з дорожнім відбійником?» та « чи характеризується автомобіль однією з таких ознак: наявні пошкодження системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля неможливо усунути; усунення наявних пошкоджень системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля потребує більше 14 днів; наявні пошкодження системи гідравлічного підсилювання рульового керування автомобіля суттєво іншим, ніж передбачено договором купівлі-продажу №0137/02/14 від 10.02.2014?» виходить за межі компетенції експерта автотехніка і в рамках даного дослідження не вирішувалося. Оскільки несправність рульового механізму автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] , як встановлено дослідженням по попередніх питаннях, мала прихований характер, є підстави вважати, що водій автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] аж до моменту проявлення цієї несправності у вигляді збільшення зусиль, необхідних для нормального керування автомобілем, міг не мати технічної можливості своєчасно виявити цю несправність по зовнішнім ознакам об`єктивного характеру. Причина пошкодження брудозахисного чохла (пильника) у вигляді його руйнування в даному випадку могла бути наслідком скупчення достатньо великої кількості технологічної рідини, що витікала з полості рульового механізму внаслідок пошкодження лівого сальника, та потрапляла в пильник через технологічні полості. Не погоджуючись з результатами вищевказаних висновків судових експертів, представник третьої особи надала суду Консультативний висновок ТОВ «Україно-німецьке підприємство «ДЕКРА Експерт» від 26.10.2015 експерта Каширіна О.В., яким встановлено, що у рульовому механізмі автомобіля виявлено ряд недоліків, які можуть мати відношення до наслідків ДТП і зокрема, до удару лівого переднього колеса про перешкоду, у вигляді дорожнього відбійника: вигин рульового вала до 0,35 мм; поверхнева деформація одного з зубів ведучого черв`ячного вала; несправність сальникового ущільнення порожнини циліндра з лівого боку і трьох його елементів конструкції, виготовлених з гуми, пластику і сталевого дроту; пошкодження правого захисного чохла (пильовика). Беручи до уваги існуючу систему контролю якості на виробництві та ступінь відповідальності такого елемента автомобіля як рульовий механізм, експерт вважає, що одночасна поява згаданих недоліків, без логічного обґрунтування послідовності їх появи з виробничих причин є неспроможною. Недоліки рульового механізму, що представлені у висновку експертизи КНДІСЕ, не доводять повної інформації про регламентовані допуски, які використовуються для конструкції рульового вала на етапі виробництва і які слід застосовувати до оцінки технічного стану деталей. Зокрема, не представлені нормативні значення для перевірки ушкодження рульового вала (справжній вигин складає до 0,35 мм), а також не згадується про факт поверхневого пошкодження металу в зубчастій парі рейки і черв`ячного валу. Проходження повороту з відключеним рульовим механізмом виконувалося представниками «Тойота» нa справному автомобілі аналогічного класу. В результаті експерименту було встановлено, що проходження повороту з неробочої системою гідравлічного посилення не викликає ускладнень з погляду управління автомобілем, за умови руху в повороті зі швидкістю 80 км/год руху, яка на думку фахівців, є максимально допустимою, з точки зору безпеки руху, в даних умовах. У консультативному висновку від 26.10.2015 експерт Каширін О.В. повідомляє, що ДТП і пошкодження автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] могли статися з трьох ймовірних причин і тільки при наступних умовах: недотримання правил ПДР зі справним рульовим механізмом. В даному випадку потрібна перевірка дотримання ПДР в частині п. 12.1 «Під час вибору в установлених межах безпечної швидкості руху водій повинен ураховувати дорожню обстановку, а також особливості вантажу, що перевозиться, і стан транспортного засобу, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним»; недотримання правил ПДР з несправним рульовим механізмом. В даному випадку потрібна перевірка дотримання ПДР в частині п. 12.3 «У разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди»; дотримання правил ПДР, але відсутність технічної можливості управління з несправним рульовим механізмом. Для визначення технічної відповідальності виробника в ДТП тільки остання третя умова є спроможною. У зв`язку з тим, що для всіх випадків в даній справі потрібна перевірка виконання водієм правил ПДР, то питання розгляду недоліку рульового механізму як єдиної причини ДТП, не може бути об`єктивно вирішено без відповідей на питання виконання правил ПДР. Окрім того, суду було надано висновок ТОВ «Україно-німецьке підприємство «ДЕКРА Експерт» від 26.10.2015 №ДА/35-15 експертного автотехнічного дослідження з приводу пошкодження автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] , яким встановлено, що для можливості отримання пошкоджень на автомобілі «Тойота», д.н.з. [NUMBER] на висоті до 95 см з глибоким вдавленням до 6 см (на висоті 84 см) від стандартного металевого відбійника висотою до 80...85 см від рівня опорної поверхні, автомобіль має знаходитися в нахиленому на лівий борт стані (на початку перекидання на лівий борт), що вказує на втрату керованого стану та стійкості транспортного засобу. Навіть якщо уявити, що в колесо автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] практично в поперечному напрямку до площини обертання колеса занурився якийсь фрагмент металу (не вдаючись до ідентифікації та часу його проникнення в шину по відношенню до моменту ДТП), то для цього керовані колеса мали б бути повернуті вправо, що суперечить версії розвитку подій про неможливість здійснювати поворот керма автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] . Одноособовими діями водія автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] по перевищенню швидкісного режиму руху в складних дорожніх умовах (та можливо невірні прийоми керування), що суперечили вимогам п.п. 1.5, 2.3 «б», 12.1 Правил дорожнього руху, створено спочатку небезпечну дорожню ситуацію, яка потім в результаті бездіяльності даного водія переросла в аварійну, внаслідок якої відбулося пошкодження автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] . Також суду було надано консультативний висновок спеціаліста Саріогло Д.П. від 26.10.2015, який складено на замовлення ТОВ «Саміт Моторз Україна», стосовно можливої причетності технічного стану гідропідсилювача керма автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] , до втрати його керованості та наїзду на дорожній колісовідбійник на ділянці автодороги з поворотом, яким встановлено, що в рульовому керуванні автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] , була виявлена несправність у гідропідсилювачі рульового механізму у вигляді руйнації сальника лівої камери гідроциліндру, що призвело до розгерметизації гідроприводу. Руйнація зазначеного сальника могла статися внаслідок дії ударного зусилля на лівий край рейки рульового механізму, яке виникло під час контакту лівого переднього колеса автомобіля з колісовідбійником, на який автомобілем був здійснений наїзд. Ударним, руйнуючим зусиллям, спрямованим під кутом по відношенню до вісі рейки, внутрішня частина сальника могла бути затиснута між валом рейки та сталевою пружиною і металевою вставкою сальника і при пересуванні рейки міг статися виявлений відрив фрагменту гуми, відрив фрагменту полімерної втулки і сталася деформація пружини. Експертом вказано, що технічний стан рульового керування автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] , не причетний до його наїзду на колісовідбійник. Наїзд автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] , на колісовідбійник на повороті дороги з мокрою проїзною частиною міг статися у зв`язку з діями водія по керуванню автомобілем. Для остаточного категоричного висновку відносно встановлення причинно-наслідкового зв`язку між діями водія по керуванню автомобілем та настанням наїзду автомобіля на колісовідбійник потрібно проведення додаткових експертних досліджень, під час яких потрібно визначити однозначно можливу допустиму швидкість руху автомобіля на даному повороті дороги з встановленням реального стану проїзної частини на час настання даної події. 06.06.2018 за результатами проведення додаткової судової автотехнічної експертизи судовими експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Юрченко О.О., Криловим С.С. та Юхименко А.В. було складено висновок №8805/16-52/8806/16-52/10709/18-52, яким встановлено, що експертами не було виявлено ознак недоліків виготовлення (заводського браку) валу рульової рейки в частині чистоти поверхні (шорсткості) у відповідності до наданої документації. Що ж стосується інших ознак недоліків виготовлення (заводського браку) валу рульової рейки, то слід відзначити, що у зв`язку з відсутністю конструкторської документації (інших вимог виробника до рульового валу) встановити експертним шляхом відповідність (невідповідність) даного валу заводським вимогам неможливо. В свою чергу, відповісти на питання чи відповідає встановленим в Україні державним стандартам чистота (шорсткість) поверхні рульового валу в місцях контакту рульового валу з ущільнюючими сальниками неможливо з тих причин, що нормативні акти України, які б регламентували саме шорсткість поверхні рульового валу, експертам невідомі. Проте експерти вказують, що ймовірною причиною перелічених (виявлених) пошкоджень сальника була механічна дія об`єкта округлої в поперечному перерізі форми (торцевої частини валу рульової рейки). Враховуючи особливості конструкції рульової рейки виявлені пошкодження сальника не могли утворитись під час експлуатації (роботи) рульової рейки чи ДТП. Характер виявлених пошкоджень сальника свідчить про те, що вони утворювались після його виготовлення (найбільш ймовірно в процесі збирання рульової рейки), тобто дані пошкодження сальника не відносяться до заводського браку виготовлення саме сальника. Що ж стосується недоліків виготовлення (заводського браку) зруйнованого ущільнюючого сальника (манжета), то встановити їх (недоліків) наявність в рамках даного дослідження неможливо, оскільки експертам не були надані вимоги заводу-виробника до виготовлення даного манжету (не було надано конструкторської документації рульової рейки). Обсяг наданої у розпорядження експертів нормативної і конструкторської документації не дає змоги в категоричній формі встановити наявність або відсутність (заводського браку) виготовлення таких деталей як рульовий вал або сальник. На питання «відмова рульового механізму відбулась до початку дії зовнішнього механічного впливу (удару) внаслідок зіткнення автомобіля з відбійником, чи після удару?» експерти дають відповідь, що в даному випадку відбулася відмова системи енергоживлення механізму рульового керування - гідропідсилювача. Тому вирішення даного питання в поставленій редакції позбавлене сенсу. У випадку відмови роботи гідропідсилювача, за рахунок пошкодження сальника (манжета) та витоку робочого тіла (рідини) із магістралі системи енергоживлення механізму рульового керування, відбувається збільшення навантаження на рульовому колесі під час руху автомобіля. Відмова гідропідсилювача могла відбутись як до моменту контактування, так і в момент контактування з відбійником. Встановлення причинного зв`язку між пошкодженням рульової рейки (пошкодженням сальника) та ДТП, в тому числі при умові дотримання водієм ПДР, з технічної точки зору, в категоричній формі неможливо, оскільки спрогнозувати всю послідовність причинно-діючих факторів в рамках даної експертизи неможливо. Крім того, під час розгляду справи №756/9950/14-ц було встановлено, що автомобіль «Тойота», д.н.з. [NUMBER] обладнано індивідуальним реєстратором подій EDR, проте позивач відмовився від проведення зчитування інформації з вказаного реєстратора. Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 02.08.2019, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 24.10.2019 та ухвалою Верховного Суду від 02.12.2019, у задоволенні вказаного позову відмовлено. Ухвалюючи рішення суди прийшли до висновку про необґрунтованість позову, відсутність доказів наявності в автомобілі істотного недоліку, який робить неможливим чи недопустимим використання автомобіля відповідно до його цільового призначення, а також доказів, що відмова у роботі гідравлічного підсилювача керма автомобіля перебуває у причинно-наслідковому зв`язку з дорожньо-транспортною пригодою, яка сталася 01.06.2014 (а.с.140-165,т.І; а.с.5-24,т.ІІІ). Відповідно до ч.4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Таким чином, судами встановлено, що пошкодження лівого сальника автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] мають множинний характер і у будь-якому випадку виникли б у автомобілі за обставин, що мали місце при дорожньо-транспортній пригоді, внаслідок одномоментного удару, уникнути їх при аналогічній дорожньо-транспортній пригоді було неможливо; їх існування до дорожньо-транспортної пригоди, як і виробничий брак у даному випадку виключається, тому пошкодження сальника рульової рейки та відповідно вихід з ладу гідропідсилювача керма автомобіля позивача є наслідком дорожньо-транспортної пригоди, а не виробничим недоліком. У зв`язку з чим підстави для задоволення позовних вимог у частині заміни рульової рейки у належному позивачу автомобілі відсутні. Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача неустойки суд зазначає наступне. Як встановлено судом, позивач 02.06.2014 звертався до відповідача з вимогою здійснити гарантійний ремонт автомобіля «Тойота», д.н.з. [NUMBER] , проте в подальшому змінив свої вимоги та просив замінити автомобіль на такий самий або аналогічний, про що повідомив у відповідному листі від 18.06.2014 (а.с.24-25,т.І). Крім того, звернувся з відповідним позовом до суду. В подальшому позивач звернувся до суду з позовом про зобов`язання відповідача провести заміну рульової рейки автомобіля «Тойота» д.н.з. [NUMBER] , та стягнення з відповідача 19259983,80 неустойки. Таким чином, оскільки через шістнадцять днів після пред`явлення вимоги про гарантійний ремонт позивач відмовився від цієї вимоги, замінивши її на іншу, то такої вимоги фактично не існувало, у зв`язку з чим неустойка за її невиконання нараховуватись не могла, адже позивач обрав інший спосіб захисту порушеного права. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 11.07.2018 у справі №61-35890св18. Окрім того суд звертає увагу на те, що сторона позивача не заперечувала посилання сторони відповідача про неактуальність заявлених позовних вимог в частині зобов`язання відповідача провести заміну рульової рейки, оскільки такі дії позивачем були вчинені самостійно і транспортний засіб використовується власником на власний розсуд. Враховуючи викладене, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог. Інші наявні в матеріалах справи докази висновків суду не спростовують. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed