Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, яким просить визнати за [PERSON] право власності на квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON], померлої 05.11.2014р. Обґрунтовуючи доводи позову позивач зазначає, з 02.12.2005р. перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON], якої на праві власності належить квартира [ADDRESS]. 05.11.2014р. дружина померла. Оскільки батьки дружини померли, дітей не мала, заповіту не залишила, тому позивач є єдиним спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] Позивач на час смерті дружини проживав із останньою і є зареєстрованим за вищевказаною адресою, окрім цього, звернувся до нотаріальної контори. Оформити спадщину виявилось неможливим через виниклий спір з [PERSON] Представник позивача повністю підтримав викладені обставини і вимоги позову, просить його задовольнити, не заперечуючи щодо постановлення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не зявився, будучи повідомленим судом про день та час розгляду справи належним чином, заяв про причини своєї неявки або про слухання справи за його відсутністю не надав, тому суд зі згоди представника позивача розглядає справу у відсутності відповідача, постановляючи заочне рішення, що не суперечить правилам ст. 224 ЦПК України. Суд, вивчивши доводи позову, дослідивши матеріали справи, надані докази, приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, встановлено що позивач є чоловіком [PERSON] і останній на праві власності належить квартира [ADDRESS]. Такі обставини підтверджено копіями свідоцтва про шлюб, свідоцтва про право власності на житло, договору довічного утримання, реєстраційного посвідчення. 05.11.2014р. [PERSON] померла та після її смерті залишилось спадкове майно. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частина 3 ст. 1268 ЦК України зазначає, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину. Також із положень ч.1 ст. 1269 ЦК України випливає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Так, встановлено, що позивач на час смерті дружини зареєстрований та проживав за адресою: м. Харків, пр.. Тракторобудівників, 130, кв.11, що вбачається із довідки КП «Жилкомсервіс». Із матеріалів спадкової справи вбачається, що після смерті 05.11.2014р. [PERSON], яка мешкала у [ADDRESS], 08.11.2014р. подано заяву від імені чоловіка [PERSON] про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вказаної квартиру. Також 05.05.2015р. подано заяву від [PERSON], яка зазначена як сестра померлої. 06.06.2015р. 11-ї ХДНК відмовлено [PERSON] у вчинені нотаріальної дії через наявність позову [PERSON] до [PERSON] про визнання шлюбу недійсним, усунення від спадкування. Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 18.11.2015р. позовні вимоги [PERSON] залишено без розгляду. Відповідно до положень ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідня брати та сестри спадкодавця. Правилами ст.. 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст.. 1259 цього Кодексу. Отже, судом встановлено, що після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно у вигляді спірної квартири і позивач як спадкоємець першої черги, який подав заяву про прийняття спадщини, має право на спадщину за законом на спадкове майно, тому, на підставі наданих доказів, суд вважає вимоги позову обґрунтованими, належним чином підтвердженими і у суду є правові підстави для його задоволення.

Outcome: approved