Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-07 00:00:00

Позивач\~ звернувся до суду з позовом про\~ визначення додаткового\~ строку для\~ подачі\~ заяви про прийняття\~ спадщини після смерті\~06 листопада 2016 року, батька [PERSON]. В судовому засіданні представник позивача адвокат [PERSON] позовні вимоги підтримав, пояснивши, що після смерті 06 листопада 2016 року батька його довірителя, відкрилася спадщина на належне йому майно до якого, зокрема, входить частина квартири [ADDRESS]. Крім позивача спадкоємцем першої черги є дружина [PERSON] відповідач по справі, яка у встановлений законом строк подала заяву про прийняття спадщини. Звернувшись 29 серпня 2017 року до нотаріуса, з метою оформлення спадкових прав, позивач отримав відмову у реєстрації заяви про прийняття спадщини по причині пропуску встановленого законом шестимісячного строку. Дізнавшись, що спадкова справа заведена за заявою [PERSON] позивач подав до нотаріуса заяву про зупинення видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, до вирішення питання судом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Причинами пропуску позивачем строку для подачі заяви є те, що він весь час проживає в іншій країні, де працює на постійній основі. Перебуваючи в України в листопаді 2016 року [PERSON] не встиг подати заяву до нотконтори, оскільки був зайнятий організацією поховання батька та через тиждень повернувся до Ізраїлю. Іншої можливості повернутися до України позивач не мав, по причині того, що на рік має лише одну відпустку і фізично не міг потрапити до України для врегулювання спадкових питань. Крім того він має стійкі релігійно-моральні принципи, які не дозволили йому звернутися до нотконтори з заявою про прийняття спадщини відразу після поховання батька. Просить суд визначити йому чотирьохмісячний строк для звернення до нотконтори з відповідною заявою про прийняття спадщини, так як пропустив визначений строк з поважної причини, враховуючи вищевикладені обставини. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні заперечила задоволення позову пояснивши, що позивач пропустив строк подачі заяви без поважної причини. Так, він приїздив у листопаді 2016 року в м. Ніжин на поховання свого батька, однак ніякої участі у похованні не брав всі матеріальні витрати несла вона особисто. Наступного дня після похорон позивач поїхав у м. Київ і цілий тиждень був у тещі в Києві. Знаючи що має повернутися за кордон міг за час перебування у Києві подати заяву нотаріусу про прийняття спадщини, якби того бажав. Вона перебувала у шлюбі з батьком позивача з 1969 року, весь час турбувалася про нього, хоча вони не мали спільних дітей. Мати позивача у цьому ж будинку має двохкімнатну квартиру, де все життя проживав позивач. Своєму батьку позивач почав допомагати останні роки, коли той зовсім зліг і перестав самостійно пересуватись. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні задоволення позову заперечив, пояснивши, що позивач перебуваючи за кордоном мав можливість подати заяву через консульську установу, або надіслати її як надіслав поштою заперечення та документи до суду. Предявлення даного позову викликано тим, що позивач дізнався про бажання [PERSON] розпорядитися своєю часткою не на його користь. Вислухавши та врахувавши думку сторін, дослідивши\~ письмові\~ докази,\~ що\~ є\~ в\~ матеріалах\~ справи,\~ суд\~ приходить\~ до\~ наступних висновків. Визначення\~ додаткового\~ строку для\~ прийняття\~ спадщини,\~ в разі\~ його пропуску передбачено ст. 1272 ЦК\~ України. Свідоцтвом\~ про\~ смерть\~ (а.с. 8) доводиться,\~ що [PERSON] помер 06 листопада 2016 року. Відповідно до свідоцтва про народження батьком [PERSON] є [PERSON] (а.с.9). Наданою на запит суду копією спадкової справи заведеної приватним нотаріусом Ніжинського міського нотаріального округу Чернігівської області [PERSON] щодо майна померлого [PERSON] (а.с. 21-25) доводиться, що у встановлений законом строк 26.01.2017 року заяву про прийняття спадщини подала [PERSON] В матеріалах справи мається також заява позивача подана нотаріусу в якій він просить призупинити видачу свідоцтва про право на спадщину до вирішення питання про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини в суді. Отже [PERSON] заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк нотаріусу не подавав,\~зі спадкодавцем не проживав, тому\~ вважається\~ таким,\~ що\~ пропустив 6-ти місячний\~ строк\~\~ для\~ прийняття\~ спадщини.\~\~ Пропуск\~ визначеного законом\~ строку для подачі заяви про прийняття\~ спадщини\~ позивач пояснював тим, що на момент смерті батька проживав в іншій країні, перебував в Україні лише тиждень після поховання і по причині притаманних йому морально-етичних світоглядних принципів не міг поспішати з оформленням спадщини. За загальними положеннями про спадкування, передбачених статтями 1220, 1222, 1269, 1270 ЦК України, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до [PERSON] про порядок учинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України затвердженого наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України 27 грудня 2004 року, вчинення нотаріальних дій покладається на консульських посадових осіб, які працюють в дипломатичних представництвах та консульських установах України. [PERSON] передбачено, що на консула покладені обовязки по вчиненню нотаріальних дій в сфері спадкового права. Законодавець створив всі умови для надання спадкоємцям можливості волевиявити своє бажання прийняття спадщини. Так надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено главою 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5. Можливість реалізаціі позивачем права пересилання заяви поштою підтверджена ним надсиланням до суду заяви про розгляд справи за участю його представника та документів долучених до заяви, які надійшли адресу суду 01.12.2017 року та долучені до матеріалів справи. Позивачем вказано причину пропуску строку на звернення до нотконтори -проживання в іншій країні, але на а.с.6-7 мається копія паспорту, виданого на імя [PERSON], в якому маються відмітки про те, що він прийнятий на консульській облік в КВ Посольстві України в Державі Ізраїль і термін дії даного документу продовжено до 04 листопада 2017 року. Таким чином суд приходить до висновку, що перебуваючи на території іншої країни офіційно [PERSON] мав можливість звернутися до консульської установи України для подання заяви про прийняття спадщини. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини суд визнав поважними. У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» 30.05.2008 № 7 в абзаці 6 п.24 роз'яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Аналогічне твердження зазначено також в розясненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сімєю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Крім того, від позивача на адресу суду надіслано з місця його проживання документи з перекладом, що підтверджує наявність у останнього можливості реалізувати своє право щодо надання заяви нотаріусу аналогічним способом, однак позивач такою можливістю не скористався, пропустивши строк без поважних причин. Зазначені в позовній заяві [PERSON] причини пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини, в розумінні ст. 1272 ЦК України, не є поважними. Згідно із абзацом 1 ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Згідно із ч. 2, 3, 4 ст. 60 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд вважає, що позивачем не надано належних та допустимих доказів, на підставі яких суд встановив би наявність причин, пов'язаних з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення дій щодо прийняття спадщини у строки визначені ст. 1270 ЦК України, а тому в задоволенні позову слід відмовити. Враховуючи викладене,

Outcome: dismissed