Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-20 00:00:00

позивач звернувся до суду з позовом до відповідачів, просить стягнути з відповідачів солідарно 8159 грн. 68 коп. вартості не облікованої електричної енергії, а також 1921 грн. судового збору та 881 грн. вартості проведеної експертизи. Свої вимоги мотивує тим, що відносини між побутовими споживачами та енергопостачальниками регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999(далі ПКЕЕН). Відповідно до п. 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. Згідно з положеннями п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. 25.03.2016 за результатами перевірки представниками ПАТ «Львівобленерго» електроустановки за адресою: м. Львів, вул. Латвійська, буд. 11, складено акт про порушення ПКЕЕН № 06181, яким зафіксовано: пошкодження приладу обліку (пошкодження лічильного механізму). Акт складено у присутності споживача, який підписав його та зауважень не надав. Відповідно до п. 15 ПКЕЕН пошкоджені засоби обліку, а також засоби обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Направленням від 25.03.2016 лічильник споживача № 09025813 скеровано для проведення експертизи. Згідно з актом № 357 від 07.04.2016 проведення огляду засобу обліку вказаний лічильник вилучено, опломбовано та упаковано в сейф-пакет № В00049654 та направлено в ЛНДІСЕ МЮУ для проведення експертизи. Згідно з висновком, складеним 18.10.2016 № 1812 експертного трасологічного дослідження засобу обліку електроенергії «МЕРИДІАН» СОЭ -1.02/2КТ №09025813, на внутрішніх елементах, недоступних для прямого зовнішнього механічного впливу, містить пошкодження у вигляді розламу елементів кріплення (стійок) лічильного механізму, яке виникло внаслідок дії на лічильний механізм зусиль, що змінювали його просторове розташування всередині корпуса. Такі зусилля були викликані впливом силового магнітного (електромагнітного) поля, джерелом якого міг бути прикладений ззовні до корпуса лічильника магніт (електромагніт), що з технічної точки зору, могло одночасно спричинити перебої в роботі крокового двигуна лічильного механізму. Будь-яких неоднорідностей в структурі матеріалу стійок та на площині зламу (сторонніх включень, порожнин, каверн) немає, що в комплексі із встановленим механізмом руйнування стійок та слідами дії стороннього твердого, шорсткого предмета на зовнішніх поверхнях лічильника, свідчить про пошкодження, руйнування стійок внаслідок стороннього втручання. Відповідно до п. 17 ПКЕЕН у разі встановлення експертизою у порядку, визначеному законодавством, факту пошкодження або неправильної роботи засобу обліку, які сталися з вини побутового споживача або організації, яка відповідає за його збереження, відшкодування вартості повірки, обслуговування, ремонту та монтажу електророзподільному підприємству здійснює побутовий споживач або організація, яка відповідає за його збереження. Позивачем оплачено вартість експертизи засобу обліку на суму 881 грн. Листом №30-03554 від 05.10.2016 споживач запрошувався на засідання комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН. На засіданні комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН 04.11.2016 вказаний акт був розглянутий та визначені обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, яка склала 8159 грн. 68 коп. Розрахунок суми збитків був проведений на підставі п.53 ПКЕЕН і Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН (далі Методика), затвердженої Постановою НКРЕ від 04.05.2006 року №562, зареєстрованої в Мін`юсті України 04.07.2006 року за №782/12656, за період з 24.09.2015 по 25.03.2016. У зв`язку з тим, що відповідач не скористався своїм правом бути присутнім на засіданні комісії, протокол засідання комісії, розрахунок та рахунок скеровувались йому рекомендованим листом № 31-00625 від 11.11.2016р. Станом на сьогодні вищезазначений рахунок не сплачений. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН у разі відмови побутового споживача від сплати вартості не облікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь епергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення), а тому просить стягнути з відповідачів солідарно 8159 грн. 68 коп. вартості не облікованої електричної енергії. Крім цього, просить стягнути з відповідачів також 1921 грн. судового збору та 881 грн. вартості за проведення експертизи. Ухвалою від 22.04.2019 постановлено прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі, розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. 16.05.2019 від відповідачів на адресу суду надійшла заява про застосування строку позовної давності, мотивована тим, що позивачем проведено розрахунок вартості не облікованої електричної енергії в сумі 8159 грн. 68 коп. за період з 24.09.2015 по 25.03.2016, в той час як з позовною заявою позивач звернувся лише 22.04.2019. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши повно і всебічно всі обставини справи та оцінивши в сукупності зібрані у справі докази, суд встановив наступне. Як вбачається з копії акта про порушення від 25.03.2016 (а.с.5) представниками ПАТ «Львівобленерго» встановлено порушення правил користування електричною енергією для населення за адресою: [ADDRESS] . За вищевказаною адресою зареєстровані відповідачі, що підтверджується довідкою з місця проживання про склад сім`ї і прописки №6 від 21.03.2019 (а.с.20). Згідно з п.37 ПКЕЕН енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Споживач в свою чергу, в силу п. 48 ПКЕЕН, несе відповідальність згідно із законодавством за порушення Правил користування електричною енергією. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН енергопостачальник має право визначити величину збитків, завданих порушенням ПКЕЕН. Як вбачається з копії протоколу від 04.11.2016 (а.с.16), розглянувши акт про порушення №06181 від 25.03.2016, комісія встановила, що вартість не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН електричної енергії за період з 24.09.2015 по 25.03.2016 склала 8159 грн. 68 коп., що визначалося за Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року №562. Відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи та юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Разом з тим, відповідно до ст.256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Згідно зі ст.257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до ст.253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Згідно з ч.1 ст.261 ЦК України перебіг позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Згідно зі ст.266 ЦК України зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги. Як вбачається з матеріалів справи порушення відповідачами правил користування електричною енергією виявлено позивачем 25.03.2016, що підтверджується відповідним актом, в той час як з позовною заявою до суду звернувся лише 05.04.2019. За вказаних обставин суд приходить до висновку, що позивач звернувся до суду із позовом про стягнення із відповідачів вартості не облікованої електричної енергії після спливу позовної давності. При цьому, судом не беруться до уваги посилання позивача в позовній заяві на ту обставину, що лічильник вилучено, опломбовано та упаковано в сейф-пакет № В00049654 та направлено в ЛНДІСЕ МЮУ для проведення експертизи, згідно з актом № 357 від 07.04.2016 (а.с.8), оскільки такі спростовуються долученою позивачем копією акту про порушення від 25.03.2019 (а.с.5), з якого вбачається, що прилад обліку знятий, укладений у пакет, пакет опломбований пломбою №1128114 саме 25.03.2016 та цього ж дня направлений на експертизу, яка мала бути проведена 31.03.2016 (а.с.7). Відповідно до ч.4 ст.267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Враховуючи вищенаведене, оскільки відповідачі подали до суду заяву про застосування строку позовної давності, а представником позивача не представлено суду доказів поважності пропуску такого, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити у зв`язку з пропуском строку звернення до суду. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, у відповідності до вимог ст.141 ЦПК України, суд не вбачає підстав і для стягнення з відповідачів 1921 грн. судового збору та 881 грн. вартості проведеної експертизи.

Outcome: dismissed