Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON], третя особа: Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві про виключення відомостей про особу як батька з актового запису про народження дитини. Свої позовні вимоги обгрунтовує тим, що з 19 грудня 2009 року сторони перебували у зареєстрованому шлюбу, що був між ними розірваний 31 жовтня 2017 року. [INFO] відповідач [PERSON] народила доньку [PERSON], батьком якої записаний позивач [PERSON] Однак, позивач не вважає себе батьком цієї дитини, оскільки понад десять місяців до народження [PERSON] сторони спільно не проживали і стосунків не підтримували. Тому, [PERSON] і просить суд виключити відомості про [PERSON], як про батька [PERSON], з актового запису № 1317, складеного Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного терниторіального управління юстиції у м. Києві 15 травня 2018 року, та покласти судові витрати на відповідача. В підготовче засідання позивач не з'явився. 06 вересня 2018 року представник позивача [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи без участі представника, в якій останній не заперечив проти винесення заочного рішення, та підтримав позовні вимоги, крім вимог про стягнення судових витрат, та заяву в якій просив суд виключити відомості про [PERSON], як про батька [PERSON], з актового запису № 1317, складеного Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві 15 травня 2018 року, та не стягнувати судові витрати з [PERSON] на користь [PERSON], та ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження. В підготовче засідання відповідач не з'явилась. 05 вересня 2018 року відповідачем до суду подано заяву, в якій остання позовні вимоги визнала в частині виключення відомостей про [PERSON], як про батька [PERSON], з актового запису № 1317, складеного Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, та зазначила, що 21 квітня 2018 року вона звернулась до Дніпровського районного у місті Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві з питання реєстрації доньки [PERSON] та отримання свідоцтва про народження, де їй було надано заяву про реєстрацію доньки, та було фактично відмовлено в реєстрації всупереч вимог Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 22 серпня 2007 року № 1064. Однак, після її вимог зареєструвати доньку відділ ДРАУС видав їй свідоцтво про народження доньки від 15 травня 2018 року, зазначивши батьком дитини позивача [PERSON], зазначивши по батькові доньку «[PERSON]» замість «[PERSON]», та просила суд ухвалити рішення в порядку ч. 3 ст. 200 ЦПК України. Крім того, 06 вересня 2018 року представником відповідача [PERSON] - [PERSON] до суду подано заяву про винесення заочного рішення, в якій останній просив суд винести заочне рішення по даній справі без його участі та участі відповідача, підтримав заяву про визнання позову. Третя особа, Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, в підготовче судове засідання не з'явилась. 21 серпня 2018 року подала заяву, в якій просила розглянути справу без участі її представника відповідно до фактичних обставин справи. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Відповідно до ч.3 ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. За вказаних обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи, та ухвалити рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні. Згідно ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судом встановлено, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбу, що був між ними розірваний 31 жовтня 2017 року Солом'янським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, про що 31 жовтня 2017 року складено відповідний актовий запис № 361, та після державної реєстрації розірвання шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище «[PERSON]», що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER], виданим 31 жовтня 2017 року Солом'янським районним у місті Києвівідділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві (а.с. 3). [INFO] у [PERSON] народилася донька - [PERSON], народження якої зареєстроване у Дніпровському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, та батьком якої записаний [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER],виданим 15 травня 2018 року Дніпровським районному у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві,про що 15 травня 2018 року складено відповідний актовий запис № 1317 (а.с. 4). Відповідно до ч.1 ст.136 Сімейного кодексу України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 Сімейного кодексу України, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. На підставі ч.1 ст.122 Сімейного кодексу України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі свідоцтва про шлюб та документами закладу охорони здоров'я про народження дружиною дитини. Згідно з ч.2 ст.136 Сімейного кодексу України, у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Пунктом 11 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз'яснено, що оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в книзі реєстрації народжень шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину у шлюбу, - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Згідно з ч.4 ст.206 Цивільного процесуального кодексу України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Так, судом встановлено, що позивач [PERSON] був записаний батьком доньки відповідача [PERSON], хоча не є біологічним батьком народженої [INFO] дитини [PERSON], оскільки більше десяти місців до народження цієї дитини сторони разом не проживали та не підтримували подружніх стосунків. Аналізуючи вищевикладені обставини, оцінюючи надані суду докази в їх сукупності з позиції належності та допустимості, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог про виключеннявідомості про [PERSON], як про батька [PERSON], з актового запису № 1317, складеного Дніпровським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві 15 травня 2018 року. Враховуючи наведене та

Outcome: approved