Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про звільнення майна з-під арешту. В обґрунтування позову посилався на те, що 19.07.2007 року між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON] укладено кредитний договір № 014/0151/74/50667. В забезпечення виконання зобов'язань за кредитним договором з [PERSON] було укладено договір іпотеки № 1744/0151/325570 від 19.07.2007 року, згідно умов якого, відповідачка надала в іпотеку належне їй на праві власності нерухоме майно, а саме: квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS]. 26.05.2014 р. на адресу Ат «Райффайзен Банк Аваль» надійшов лист ВДВС Червоноградського МУЮ відповідно до якого стало відомо, що 20.01.2014 р. державним виконавцем винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження. Вважає, накладення арешту неправомірним, оскільки виконавча служба не має правових підстав для звернення стягнення на предмет іпотеки на користь стягувачів, які не є іпотекодержателями. Договір іпотеки було укладено 19.07.2007 р., а арешт накладено 20.01.2014 р., тобто значно пізніше ніж було укладено договір. З огляду на наведене просить позов задовольнити та звільнити заставне майно з-під арешту та стягнути судові витрати. Представник позивача в судове засідання не з'явився подав заяву про розгляд справи у його відсутності заявлені вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідачка [PERSON] в судове засідання повторно не з'явилась, про причини своєї неявки не повідомила. Відповідач [PERSON] просив суд надати строк для добровільного вирішення спору, однак, після надання строку подав клопотання про відкладення розгляду справи, яке було визнано судом безпідставним і таким, що подано з метою затягуванняґ розгляду справи, що є неприпустимим. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився про причини своєї неявки суд не повідомив. Враховуючи, що в справі наявно достатньо матеріалів, які свідчать про права і взаємовідносини сторін, суд вважає, що заслуховувати їх особисті пояснення потреби немає, а тому розгляд справи слід провести у відсутності сторін та відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України, без фіксування судового процесу. Оцінивши зібрані матеріали, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав: Згідно ст. 60 ЗУ «Про виконавче провадження», особа яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права на майно і про звільнення з - під арешту. Статтею 54 ЗУ «Про виконавче провадження» передбачено право заставодержателя звернутися до суду про звільнення заставленого майно з - під арешту. Відповідно п. 4 Постанови Пленуму Верховного суду України від 27.08.76 року №6 «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» за правилами, встановленими для розгляду і позовів про виключення майна з опису, розглядаються вимоги громадян і організацій, що ґрунтуються як на праві власності на описане майно, так і на праві володіння ним і відповідачами в справі суд притягує боржника, особу, в інтересах якої накладено арешт на майно.. Згідно цих вимог закону судом встановлено, що 19.07.2007 року між АТ «Райффайзен Банк Аваль» та [PERSON]. було укладено кредитний договір № 014/0151/74/50667. В забезпечення виконання зобов'язань за кредитним договором сторони уклали договір іпотеки № 1744/0151/325570 від 19.07.2007, згідно умов якого, відповідачка [PERSON] надала в іпотеку належне їй на праві власності нерухоме майно, а саме: квартиру що розташована за адресою: [ADDRESS]. Згідно витягу з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна 20.01.2014 р. накладено арешт на все нерухоме майно згідно заяви ВДВС Сокальського РУЮ. Відповідно до вимог Закону України «Про іпотеку» право позивача на предмет іпотеки виникло 19.07.2007 року, що підтверджується договором про іпотеку та витягом з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна. У відповідності до ст. 14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» пріоритет зареєстрованих обтяжень визначається у черговості їх реєстрації. Обтяжувач з вищим пріоритетом має переважне право на звернення стягнення на предмет обтяження. З урахуванням викладеного, вищий пріоритет на предмет іпотеки має позивач. Беручи до уваги вищенаведене, суд приходить до висновку, що квартира по [ADDRESS], підлягає звільненню з-під арешту. Відповідно до ч.2 ст.60 Закону України «Про виконавче провадження» у разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України стягненню з відповідачів на користь позивача підлягають судові витрати по справі в сумі 243,60 грн.

Outcome: approved