Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-06 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON], в якому просить стягнути з відповідача суму страхового відшкодування у розмірі 9236 грн., яка була сплачена страховою компанією внаслідок страхового випадку від 12 лютого 2016 року по факту залиття застрахованої квартири в порядку регресу. Вимоги обґрунтовані тим, що 21 жовтня 2015 року між ПАТ «Страхова компанія «АХА Страхування» як страховиком та [PERSON] як страхувальником укладено договір добровільного комплексного страхування майна, відповідальності та від нещасного випадку №3713510/АКН. Предметом договору, зокрема, є майнові інтереси страхувальника, що не суперечать чинному законодавству України, пов'язані з володінням, користуванням, розпорядженням майном квартирою за адресою: [ADDRESS]. 12 січня 2016 року із застрахованим майном трапилася страхова подія - затоплення водою приміщень квартири №73, що по вулиці Матросова, 28 в місті Знамянка Кіровоградської бласті. Комісією ВКГ ОКВП «Дніпро-Кіровоград» у складі: майстра [PERSON], слюсаря [PERSON], юрисконсульта [PERSON] проведено обстеження приміщень вказаної квартири. За результатами обстеження встановлено, що залиття застрахованої квартири відбулося внаслідок витоку води з розташованої вище квартири №77, власником якої є відповідач у справі [PERSON] Причиною витоку води став порив шлангу гнучкого з'єднання між системою центрального водопостачання та мийкою на кухні. Факт здійснення обстеження квартири та встановлених причин затоплення підтверджується відповідними актом про залиття № 1 від 12 січня 2016 року, а також актом №2 від 12 січня 2016 року, складеним представниками КП «Знам'янська ЖЕК №1». В результаті затоплення було пошкоджено стелю, стіни, шпалерне покриття у коридорі, у спальній кімнаті, вітальні та на кухні вказаної квартири, тим самим завдано матеріальної шкоди страхувальнику. Характер та локалізація пошкоджень майна підтверджуються актом огляду застрахованого об'єкта, складеного аварійним комісаром 13 січня 2016 року. Розмір заподіяної матеріальної шкоди згідно з локальним кошторисом на будівельні роботи №2-1-1 на відновлювальні роботи в квартирі від 03 лютого 2016 року становить 10236 грн. 00 коп. 12 січня 2016 року [PERSON] звернувся до страхової компанії з заявою про настання страхового випадку. Вказаний випадок було визнано страховою подією, у звязку з чим на виконання умов договору страхування ПАТ «Страхова компанія «АХА Страхування» здійснив виплату страхового відшкодування страхувальнику в розмірі 9736 грн., що підтверджується страховим актом №АХА2008146 від 05 лютого 2016 року. Разом з цим 16 лютого 2016 року відповідачем страхувальнику було сплачено 1000 грн. як виплату за заподіяну матеріальну та моральну шкоду внаслідок залиття квартири, 500 грн. з яких страхова компанія вважає франшизою, а інші 500 грн. частиною суми страхового відшкодування. З огляду на зазначене, сума страхового відшкодування, яка підлягає стягненню з відповідача становить 9236 грн. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила відмовити у їх задоволенні. Вказала, що у квартирі [ADDRESS] ніхто не проживає протягом 10 років. Ремонту у тій квартирі взагалі немає, вона неодноразово зазнавала затоплень в тому числі внаслідок прориву каналізації. У 2009 році було сильне затоплення, і загалом відбулося декілька затоплень цієї квартири. Затоплення відбувалися не з її вини, а у звязку з неналежним наданням комунальними службами послуг, неналежним утриманням третьою особою належної їй квартири. Так, при сильному зниженні температури у будинку відбувається замерзання систем водопостачання, опалення, після чого аварійною службою вживаються заходи до розморожування вказаних систем, що зрештою і призвело до пошкодження і пориву шлангу гнучкого з'єднання між системою центрального водопостачання та мийкою на кухні в її квартирі. Представник відповідача також вказала про безпідставність позовних вимог, вказуючи зокрема на те, що страховиком не було належним чином зафіксовано стан застрахованого обєкту, що робить неможливим вирахування розміру збитків - витрат, необхідних для відновлення застрахованого майна до стану, в якому воно перебувало перед настанням страхового випадку. Крім того, власник квартири [PERSON] після того, як сталось затоплення, отримала від відповідача певну матеріальну компенсацію і засвідчила, що немає до останньої будь-яких претензій ні матеріального, ні морального характеру. Треті особи [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не зявилися, надали заяви, в яких просили розглядати справу за їхньої відсутності. У судовому засіданні, що відбулося за часом раніше, пояснили суду, що застрахована квартира належить [PERSON], яка є майновим поручителем своєї сестри [PERSON] за кредитним договором, виконання зобовязань за яким забезпечно іпотекою, предметом якої є застрахована квартира [ADDRESS]. За іпотечним договором 2007 р. іпотекодавець зобовязався регулярно страхувати майно передане в іпотеку на користь ПАТ «Укрсиббанк». У квартирі № 73 тривалий час ніхто не проживає, опалення наразі відсутнє, ремонт у ній робили ще до укладення іпотечного договору. Квартира дійсно неодноразово зазнавала затоплень в тому числі і в 2009 р., і в 2014 р. Відповідне страхове відшкодування за даним страховим випадком отримала [PERSON] Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали даної цивільної справи, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що на підставі свідоцтва № 1048 виданого Знамянським виконавчим комітетом Знамянської міської ради 17.03.1997 року, квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності відповідачу [PERSON], розмір належної частки якої дорівнює ?; іншим співвласником є [PERSON] Разом з цим, позивачем предявлено позовні вимоги лише до [PERSON] Відповідно до ч. 1 ст. 33 ЦПК України суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача. Відповідних клопотань представником позивача в ході судового розгляду не заявлено. При цьому, суд враховує, що особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.\~ Як вбачається зі змісту ст. ст.\~33,\~36,\~119 ЦПК України\~на позивача покладено обов'язок визначати відповідача у справі.\~При цьому суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем.\~У разі пред'явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та вирішує справу за тим позовом, що пред'явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.\~ Зі змісту іпотечного договору укладеного 21.05.2007 року між АКІБ «УкрСиббанк» та [PERSON] судом також зясовано, що власником квартири [ADDRESS], що розташована поверхом нижче від квартири відповідача, є [PERSON] (а.с. 117-120). Зазначені обставини не оспорювались і в ході судового розгляду. Судом також встановлено, що 21 жовтня 2015 року між ПАТ «Страхова компанія «АХА Страхування» як страховиком та [PERSON] як страхувальником, укладено договір добровільного комплексного страхування майна, відповідальності та від нещасного випадку №3713510/АКН. Предметом договору, зокрема, є майнові інтереси страхувальника (вигодонабувача), що не суперечать закону та повязані з: володінням, користуванням, розпорядженням застрахованим майном, вказаним у п.5.1.1 договору; відшкодування страхувальником заподіяної ним шкоди життю, здоровю та /або майну третіх осіб внаслідок володіння (користування або розпорядження) страхувальником (вигодонабувачем) застрахованим майном; життям, здоровям та працездатністю застрахованої особи. Згідно з п.5.1 договору застрахованими обєктами є: застраховане майно - конструкції з невідємними комунікаціями та зовнішнім оздобленням (п.5.1.1.1); внутрішнє оздоблення (п.5.1.1.2); домашнє майно (п.5.1.1.3). Страхова сума складає 146078 грн. Ліміт відповідальності за п.5.1.1.1 - 146078 грн., безумовна франшиза - 730 грн. 39 коп. Ліміт відповідальності за п.5.1.1.2 - 29215 грн.50 коп., безумовна франшиза - 500 грн. Ліміт відповідальності за п.5.1.1.3 - 14607 грн. 80 коп., безумовна франшиза - 500 грн. Цивільна відповідальність дорівнює 14607 грн. 80 коп., безумовна франшиза 500 грн. Адреса місцезнаходження застрахованого майна - [ADDRESS]. Строк дії договору до 21 жовтня 2016 року. У п.18.9.2 вказаного договору зазначено, що при пошкодженні (частковій руйнації) застрахованого майна розмір збитку визначається у розмірі витрат на відновлення, необхідних для відновлення застрахованого майна до стану, у якому воно знаходилося безпосередньо перед настанням страхового випадку. Крім того у договорі містяться відомості про вигодонабувача по страхуванню майна - АТ «Укрсиббанк», оскільки на момент укладення цього договору квартира перебувала в іпотеці банку (а.с.5-18). [PERSON] для укладення вказаного договору страхування до АТ «СК «АХА Страхування» 21 жовтня 2015 року було подано відповідну заяву анкету, яка є додатком №1 до договору страхування (а.с. 104). Іпотека вказаної квартири виникла внаслідок укладення між Акціонерним комерційним інноваційним банком «УкрСиббанк» та [PERSON], яка виступала майновим поручителем [PERSON], іпотечного договору від 21 травня 2007 року. За вказаним договором в іпотеку банку передано трьохкімнатну квартиру за номером 73 по вулиці Матросова, 28 в місті Знамянка (а.с.117-120). Згідно з актом обстеження №1/2016 від 12 січня 2016 року складеного ВКГ ОКВП «Дніпро-Кіровоград», при виїзді на обстеження до квартири [ADDRESS], представниками ЗВКГ було встановлено, що на кухні під мийкою був пошкоджений шланг гнучкого зєднання, що призвело до витоку води та затоплення квартири №73. Відповідальність за додержання квартирних сантехнічних приладів, а також зєднань до них несе власник приміщення, в якому вони розміщенні (а.с. 19). З акту №2 від 12 січня 2016 року складеного представниками Знамянської Житлово-експлуатаційної контори №1 вбачається, що 12 січня 2016 року було проведено обстеження квартири №73, розташованої по вулиці Матросова,28 в місті Знамянка. На момент обстеження в приміщенні за даною адресою встановлено: стеля в кімнаті розміром 16 кв.м. та стіни 20 м.кв. вологі, частково відклеїлися шпалери; у вітальні також волога стеля та стіни, частково відклеїлися шпалери, в кухні вологі стеля та стіни 20 кв.м., частково відклеїлись шпалери; у спальні вологі стеля 15 кв.м. та стіни 10 кв.м, частково відклеїлись шпалери; в іншій спальні також вологі стеля 10 кв.м. і стіни 10 км.м., частково відклеїлися шпалери. Вцілому у приміщенні волого, запах від сирості. Зазначене підтверджує факт залиття (а.с. 20). Огляд застрахованого абєкту проводився і представником «СК «АХА Страхування». Так, згідно з актом огляду застрахованого обєкту від 13 січня 2016 року перевіркою квартири [ADDRESS] на місці, а також на підставі документів встановлено, що застрахований обєкт пошкоджено внаслідок дії води, а саме розриву зєднувального гнучкого шлангу між системою центрального водопостачання до раковини мийки у кв.№77 сусідів, поверхом вище. Також встановлено, що квартира №73 знаходиться на першому поверсі девятиповерхового будинку, без поточного та капітального ремонту (а.с.21). З опису наслідків події, що має ознаки страхового випадку, складеного також представником страхової компанії вбачається, що застраховане майно зазнало наступних пошкоджень. Коридор: стеля - загальною площею 11,2 кв.м. клеєна паперовими шпалерами, яка має сліди розводів від впливу води та часткового відклеювання. Стіни загальною площею 31,1 кв.м. клеєні паперовими шпалерами та мають сліди вздуття та часткового відклеювання від впливу води. Велика кімната: стеля загальною площею 15,8 кв.м. клеєна паперовими шпалерами та має сліди розводів та провисання від впливу води. Стіни загальною площею 34,2 кв.м. клеєні паперовими шпалерами та мають сліди вологих розводів та вздуття від впливу води. Кухня: стеля загальною площею 8,3 кв.м. побілена розчином крейди та має сліди розводів від впливу води. Стіни загальною площею 29,5 кв.м. клеєні паперовими шпалерами та мають сліди розводів, вздуття від впливу води. Спальна кімната: стеля загальною площею 11,5 кв.м. клеєна паперовими шпалерами та має сліди розводів від впливу води. Стіни загальною площею 29,8 кв.м. клеєні паперовими шпалерами та мають сліди вологих розводів та вздуття від впливу води. У згаданому описі пошкоджень також відзначено, що дана квартира знаходиться в нежитловому стані та до даної події квартира перебувала в стані підготування до ремонту (а.с. 22). Заяву про настання події, що має ознаки страхового випадку за договором страхування майна [PERSON] до «СК «АХА Страхування» було подано 12 січня 2016 року. Отримувачем страхового відшкодування зазначено [PERSON] (а.с. 30- 32). Згідно з Локальним кошторисом на будівельні роботи №2-1-1 на відновлювальні роботи виготовленим АТ «СК «АХА Страхування», вартість відновлювальних робіт у квартирі [ADDRESS] всього по зведеному кошторисному рахунку становлять 10236 грн. (а.с. 24-29). Згідно з актом №АХА2008146 від 06 лютого 2016 року позивач визнав випадок, що трапився 12 червня 2016 року у квартирі [ADDRESS], страховою подією. Сума страхового відшкодування на підставі розрахунку від 03 лютого 2016 року складає 9736 грн. /страхове відшкодування 10236 грн. х коефіцієнт пропорційності 1,00 франшиза 500 грн./ (а.с.33,34). У документі, що підтверджує перевірку наявності і поточного стану забезпечення (щодо заставленого майна - нерухомості) за №105784/010001/20151021 від 21 жовтня 2015 року виданим АТ «УкрСиббанк» належний опис іпотечного майна по вулиці Матросова, 28 в місті Знамянка відсутній. Разом з цим із вказаного документу вбачається, що іпотекодавцем та представником банку засвідчено наявність, стан, умови зберігання/використання предмету іпотеки, в тому числі відсутність пошкоджень предмету іпотеки (а.с.106). З пояснень представника позивача у судовому засіданні зясовано, що представниками страховика перед страхуванням огляд відповідного обєкта не здійснювався, його стан не зафіксовано; страховою компанією перед прийняттям квартири на страхування до уваги було взято зазначений абзацем вище документ АТ «УкрСиббанк», якого страховику було достатньо для засвідчення стану квартири. З розписки [PERSON] вбачається, що вона отримала від [PERSON] в рахунок сплати заподіяної їй залиттям квартири моральної та матеріальної шкоди 1000 грн. Претензій до останньої не має (а.с. 34). Відповідно до вимог ст.ст.\~177,\~179 Житлового кодексу України -\~громадяни зобовязані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного обладнання, користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених\~Постановою Кабінету міністрів України від 24.01.2006 року №45,\~власник і наймач квартири зобовязаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Відповідно до ст.979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов'язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. До страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки (ст.993 ЦК). Слід відзначити, що перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. При суброгації нового зобов'язання із відшкодування збитків не виникає - відбувається заміна кредитора: потерпілий (а ним є страхувальник або вигодонабувач) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Внаслідок цього страховик виступає замість потерпілого. І регрес, і суброгація виникають на підставі закону. Проте між зазначеними поняттями існують відмінності. За суброгації відбувається лише зміна осіб у вже наявному зобов'язанні (зміна активного суб'єкта) зі збереженням самого зобов'язання. Це означає, що одна особа набуває прав і обов'язків іншої особи у конкретних правовідносинах. У процесуальному відношенні страхувальник передає свої права страховику на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав. При регресі одне зобов'язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається. Ці інститути мають різний режим правового регулювання. Так, регрес регулюється загальними нормами цивільного права, а для суброгації відповідно до\~ст. 993 ЦК\~встановлений особливий правовий режим. Отже, у випадку суброгації відбувається лише заміна осіб у вже наявному зобов'язанні (заміна активного суб'єкта) зі збереженням самого зобов'язання. У такому разі страхувальник передає свої права страховикові на підставі договору і сприяє реалізації останнім прийнятих суброгаційних прав. У випадку регресу одне зобов'язання замінює собою інше, але переходу прав від одного кредитора до іншого не відбувається. У порядку суброгації страховик може стягнути із заподіювача шкоди лише ту суму, яку він сам виплатить страхувальнику. Позивачем пред'явлено вимогу до відповідача про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування в порядку регресу, посилаючись в тому числі і на положення ч. 1 ст. 1191 ЦК України. Водночас, ЦПК не вимагає від позивача правового обґрунтування позову, тобто посилання на норму права, яка регулює спірні правовідносини. Однак, позивач у будь-якому випадку повинен зазначити те право, захисту якого він вимагає, вважаючи його порушеним, невизнаним чи оспорюваним. Як розяснив Пленум Верховного Суду у п.3\~постанови від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», відповідно до положень статей\~10\~і\~11 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позивачем вимог та зазначених і доведених ним обставин. Відповідно до\~ст.19 Конституції України,\~ст.1 ЦПК\~та з урахуванням положення ч.4\~ст.10 ЦПК\~вийти за межі заявлених вимог (вирішити незаявлену вимогу, задовольнити вимогу позивача у більшому розмірі, ніж було заявлено) суд має право лише у випадках, прямо передбачених законом. При цьому згідно з\~\~п.5 ч.2\~ст.119 ЦПК України\~підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує вимоги, а не саме по собі посилання на певну норму закону. За змістом п.9\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду»,\~уточнюючи позовні вимоги або заперечення проти позову, суд визначає характер спірних правовідносин сторін, зміст їх правових вимог і матеріальний закон, що їх регулює, і яким належить керуватися при вирішенні спору. Зокрема, у позивача суд повинен з'ясувати предмет позову (що конкретно вимагає позивач), підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимоги (який спосіб захисту свого права він обрав). У відповідача суд з'ясовує суть заперечення проти позову та характер такого заперечення (процесуальний чи матеріально-правовий). З урахуванням вимог і заперечень сторін, обставин, на які посилаються інші особи, які беруть участь у справі, а також норм права, які підлягають застосуванню, суд визначає факти, які необхідно встановити для вирішення спору, і які з них визнаються кожною стороною, а які підлягають доказуванню (предмет доказування). Оскільки підставою позову є фактичні обставини, що наведені у заяві, то зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним при вирішенні судом питання про те, яким законом слід керуватися при вирішенні спору. Враховуючи те, що позивачем заявлено вимоги про стягнення страхового відшкодування з [PERSON] як особи, з вини якої заподіяно шкоду, то в даному випадку суд виходить із того, що спір між сторонами виник щодо відшкодування збитків в порядку суброгації, а не в порядку регресу. Згідно з ч. 2 ст. 22 ЦК України\~збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до п.18.9.2 укладеного договору страхування, при пошкодженні (частковій руйнації) застрахованого майна розмір збитків визначається - у розмірі витрат на відновлення, необхідних для відновлення застрахованого майна до стану, у якому воно знаходилося безпосередньо перед настанням страхового випадку. Як свідчать матеріали справи АТ «Страхова компанія «АХА Страхування», укладаючи договір добровільного комплексного страхування майна, за яким було застраховано і квартиру [ADDRESS], не зафіксувала належним чином стан квартири в якому вона була прийнята на страхування (а.с.106). Зазначені обставини загалом визнав представник страхової компанії в судовому засіданні. За таких обставин суд приходить до висновку, що надані суду страховий акт №АХА2008146 від 06 лютого 2016 року та розрахунок страхового відшкодування, завданого квартирі №73 в бдинку №28 по вулиці Матросова в місті Знамянка не можуть бути належним доказом розміру спричиненого збитку, який підлягає відшкодуванню страховою компанією, оскільки сума матеріального збитку визначена не у відповідності до умов договору страхування. Разом з цим, якщо договір страхування майна укладено, то слід вважати, що обєкт страхування прийнятий страховиком, незалежно від того, чи перевірено його стан, та саме на страховика, який не здійснив його перевірку, покладаються в такому разі певні повязані з цим ризики. Ті обставини, що страховик не скористався своїм правом щодо перевірки обєкту страхування, не можуть звільняти його від виплати підтвердженого розміру страхового відшкодування у разі настання страхової події під час дії договору страхування. Однак не можуть бути підставою, для стягнення з [PERSON] на користь ПАТ «Страхова компанія «АХА Страхування» коштів, виплачених страхувальнику у якості страхового відшкодування. Водночас, суд не приймає до уваги зауваження відповідача з приводу того, що затоплення застрахованої квартири сталось з вини комунальних служб, недбалого утримання третьою особою [PERSON] належної їй квартири, оскільки належними та допустимими доказами вказані обставини відповідач не довела. Довідка видана ОСББ «Матросова 28», з якої вбачається, що в квартирі № 73 протягом останніх восьми років ніхто не проживає, квартира не опалюється, через що у квартирі при зниженні температури замерзають системи водопостачання та каналізації, поривала система опалення, не доводить відсутність вини відповідача у затопленні застрахованої квартири. Однак, зазначена довідка додатково вказує на те, що документу АТ «Укрсиббанк», на який посилається страховик як на засвідчення стану застрахованої квартири, було явно не достатньо для того, щоб з впевненістю стверджувати про стан квартири, в якому вона приймалась на страхування. Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача суми сплаченого страхового відшкодування внаслідок відсутності належних та допустимих доказів розміру завданих збитків застрахованому майну за договором страхування. Судові витрати за правилами статті 88 ЦПК України суд відносить на рахунок позивача.

Outcome: dismissed