Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача в якому просив суд стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за не обліковану електричну енергію в сумі 12777,91 грн. та судові витрати. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] є споживачем електричної енергії, яку постачає ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». 05.10.2017 року за адресою позивача: [ADDRESS], представниками енергопостачальника виявлено порушення ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергію», п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пошкоджені пломби Держспоживстандарту та заводу виробника, пломби мають сліди від пере пломбування стороннім предметом. Пошкоджена пломба електропередавальної організації на клемній кришці електролічильника на пломбі наявні сліди клею. На підставі виявленого було складено акт про порушення №047752 від 05.10.2017 року. З вказаним актом порушення відповідач ознайомлений. Відповідно до акту усунення порушень від 05.10.2017 року порушення усунуто шляхом «Заміни лічильника та опломбування». 19.10.2017 року проведено експертизу електролічильника, знятого під час виявлення порушення та згідно висновку експертизи, оформленої актом №1216 «лічильник №2166881, типу НІК 2102-04 визнано непридатним для подальшої експлуатації, оскільки внаслідок пошкодження пломб держповірки та виробника отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника. Метрологічні параметри не відповідають класу точності. В результаті внесених змін в електросхему лічильник недораховує 61,32% спожитої електроенергії (протокол №2092 від 19.10.2017 року)». 25.10.2017 року у відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засідання комісії споживач був відсутній. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитою її порушенням ПКЕЕН за період з 06.04.2017 року по 05.10.2020 року відповідно до п. 3.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постанови НКРЕ від 04.05.2006 року №562. Нарахована сума за актом №047752 склала 12777,91 грн. Станом на 01.06.2020 року відповідач неналежним чином виконав своє зобов`язання, внаслідок чого суму заборгованості за не обліковану електричну енергію складає 12777,91 грн. не сплачено. На підставі викладеного просив позов задовольнити. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 27.07.2020 у справі відкрито спрощене позовне провадження. 21.09.2020 року від відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому він проти задоволення позовних вимог заперечував посилаючись на те, що документи надані позивачем в якості обґрунтування своїх вимог він не підписував, а тому вони не є належними доказами у справі. Лічильник перебуває на сходовій. Акт збереження жодного разу за участю відповідача не складався, не вручався або поштою не надходив. Законодавством на відповідача не покладається відповідальність за збереження поквартирних засобів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них. Детальніше ситуація з лічильниками в будинку [ADDRESS] виглядає наступним чином: в електричному щитку на поверсі відповідача проходять багато телекомунікаційних кабелів з 1 по 12 поверх і там часто протягають кабелі інтернету і телебачення в зв`язку з чим він як споживач електроенергії фізично не має можливості спостерігати за цілісністю пломб лічильників та іншого. Щодо усунення порушення власними силами та за власний рахунок зазначив, що на той момент він планував розпочати і закінчити ремонт квартир, який неможливо здійснювати без електрики, а витрачати час на оскарження описаних, на думку відповідача, неправомірних дій у нього не було можливості. Про нарахування заборгованості відповідачу стало відомо лише з позовної заяви, оскільки всі повідомлення від позивача про необхідність сплати донарахованої суми він не отримував. Вважає здійснення донарахування необлікованої енергії і нараховування її на його особовий рахунок таким, що здійснено без жодних правових підстав із порушенням встановленої законом процедури, отже він не може бути платником по такому донарахуванню, відповідно і відповідачем у даній справі. На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні позову. 05.10.2020 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив в якій вона зазначила, що з актом про порушення був ознайомлений [PERSON] , [INFO] , що мешкає за адресою: [ADDRESS] , та є батьком відповідача, а отже і членом сім`ї споживача [PERSON] , який засвідчив своїм підписом факт ознайомлення із актом про порушення, факт повідомлення про дату та час проведення засідання комісії по розгляду акту про порушення (зафіксовано в акті про порушення № 047752 від 05.10.2017 року) та повідомлено актом - повідомлення № 047752 про направлення на експертизу лічильника електроенергії. Виявлене порушення ПКЕЕН у свою чергу представниками енергопостачальника було усунуто шляхом проведення заміни лічильника, що оформлено актом про усунення лічильника від 05.10.2017 року та актом технічної перевірки від 05.10.2017 року. 25.10.2017 року споживачу [PERSON] , адресовано лист-повідомлення № 030/34-2982 про результати розгляду комісією акту про порушення № 047752 від 05.10.2017 року з додатками: копією протоколу, копією розрахунку та квитанцією. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, вищезгадане поштове відправлення було вручено 15.11.2017 року [PERSON] , під підпис. Враховуючи також той факт, що лист-повідомлення № 030/34-2982 від 25.10.2017 року, про результати розгляду комісією акту про порушення, який було адресовано споживачу було також вручено [PERSON] , (порядок вручення такого виду кореспонденції чітко регламентований законодавством), то посилання на непричетність до [PERSON] , [PERSON] , не відповідає дійсності. З огляду на вищевикладене посилання відповідача стосовно [PERSON] , як такої особи, що не була уповноваженим представником є необгрунтованими, оскільки визначення в якому статусі перебував [PERSON] , на момент складення акту про порушення не має значення, адже це не спростовує виявлених обставин. Посилання відповідача на те, що він не може нести відповідальності за збереження лічильника та пломб на ньому, оскільки він встановлений в місці загального користування є необґрунтованим з огляду на те, що в даній справі предметом спору є заборгованість за спожиту, але не обліковану електричну енергію, яка виникла у зв`язку з порушенням відповідачем ПКЕЕН, вчиненні ним дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії у зв`язку з самовільним втручанням в роботу електролічильника, в результаті чого електролічильник споживача недораховував на 61,32%. При цьому, питання про відповідальність відповідача за пошкодження електролічильника або пломб на ньому не є предметом позовних вимог в даній справі. Разом з тим, висновки експертизи щодо самого факту некоректної роботи лічильника з посиланням на необліковування ним значної частини спожитої електричної енергії вказують на те, що лічильник зазнав втручання що призвело до розкрадання електроенергії за даним фактом. На підставі викладеного просила позов задовольнити. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 05.01.2021 року у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін відмовлено. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження, учасники справи в судове засідання не викликались. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що згідно даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Товариство є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» в частині прав і обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 р. Відповідно до п.1 Правил користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 р дані правила регулюють відносини між громадянами (споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Відповідно до ч. 2 ст. 638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Частиною другою ст. 642 ЦК України встановлено, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (сплатила суму грошей або ін.), що засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції. Наявність відносин між сторонами, отже, і виникнення цивільних прав та обов`язків, підтверджується діями сторін: стягувач надає електричну енергію надсилає боржнику платіжні документи (рахунки) на оплату спожитої енергії, а споживач має здійснювати оплату виставлених рахунків. Встановлено, що [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно ч. 3 ст. 13 Конституції України власність зобов`язує. Частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Пунктом 53 ПКЕНН передбачено, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення ПКЕЕН розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину не облікованої електричної енергії. Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії та за кількістю днів: з дня останнього контрольного огляду приладу обліку чи технічної перевірки приладу обліку, чи набуття прав власності на об`єкт до моменту усунення порушення, за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності. 05.10.2017 року за адресою позивача: [ADDRESS] , представниками енергопостачальника виявлено порушення ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергію», п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пошкоджені пломби Держспоживстандарту та заводу виробника, пломби мають сліди від пере пломбування стороннім предметом. Пошкоджена пломба електропередавальної організації на клемній кришці електролічильника на пломбі наявні сліди клею. На підставі виявленого було складено акт про порушення №047752 від 05.10.2017 року. З вказаним актом порушення був ознайомлений член сім`ї [PERSON] - [PERSON] . Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем ПКЕЕН, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Таким чином сама по собі відсутність споживача електричної енергії під час складання акта про порушення та підписання його трьома або більше представниками енергопостачальника, не є безумовною підставою вважати, що акт є не дійсним. Акт підписали чотири представники енергопостачальника: С.М. Волинець, В.М. Волинець, С.О. Черняєв та С.І. Лупаїна . Як встановлено вище з актом про порушення був ознайомлений [PERSON] , який є батьком відповідача, а отже і членом сім`ї споживача [PERSON] , який засвідчив своїм підписом факт ознайомлення із актом про порушення, факт повідомлення про дату та час проведення засідання комісії по розгляду акту про порушення (зафіксовано в акті про порушення № 047752 від 05.10.2017 року) та повідомлено актом - повідомлення № 047752 про направлення на експертизу лічильника електроенергії. Доводи відповідача [PERSON] про позбавлення його права надати свої заперечення та його непричетності до виявленого порушення носять формальний характер та спрямовані на ухилення від відповідальності, оскільки не спростовують сам факт виявленого порушення - недоврахування лічильником відсотку електроенергії, оскільки відповідачем не було подано до енергопостачальника будь-яких заяв стосовно виявленого порушення, а рішення комісії - не оскаржувалось. Виявлене порушення ПКЕЕН у свою чергу представниками енергопостачальника було усунуто шляхом проведення заміни лічильника, що оформлено актом про усунення лічильника від 05.10.2017 року та актом технічної перевірки від 05.10.2017 року. Відповідно до п. 15 ПКЕЕН, пошкоджені засоби обліку, а також засоби обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки із залученням представників Держспоживстандарту. За результатами перевірки складається акт. Відповідно до акту № 1216 проведення експертизи лічильників електроенергії від 19.10.2017 року, за участю Держповірника [PERSON] , встановлено: лічильник №2166881 типу НІК 2102-04, визнано непридатним для подальшої експлуатації; внаслідок пошкодження пломб Держповірки та виробника отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника; метрологічні параметри не відповідають класу точності (протокол № 2092 від 19.10.2017 року). Максимальна похибка складає (-61,32%) спожитої електроенергії. Відповідно до ПКЕЕН, 15.02.2017 року відбулось засідання комісії, оформлене протоколом № 1763, по розгляду акта про порушення № 047752 від 05.10.2017 року. На комісії споживач був відсутній. Відповідно прийнято рішення: нарахування провести згідно з пунктом 3.4 та за формулою 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562. Період нарахування з 06.04.2017 по 05.10.2017 (дату виявлення порушення), тобто за 6 місяців. Нараховано до сплати за недовраховану електроенергію 12777,91 грн. Споживачу роз`яснено право оскаржити рішення комісії в судовому порядку. Слід звернути увагу на той факт, що 25.10.2017 року споживачу [PERSON] , адресовано лист-повідомлення № 030/34-2982 про результати розгляду комісією акту про порушення № 047752 від 05.10.2017 року з додатками: копією протоколу, копією розрахунку та квитанцією. Відповідно до п.99 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270, рекомендовані поштові відправлення (крім рекомендованих листів з позначкою «Судова повістка»), рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час видачі у приміщенні об`єкта поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів сім`ї який проживає разом з ним. Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (наявне в матеріалах справи), вищезгадане поштове відправлення було вручено 15.11.2017 року [PERSON] , під підпис. Стосовно посилань відповідача щодо [PERSON] , як уповноваженого представника відповідача то слід зазначити наступне. Відповідно до п. 2.4. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 16 грудня 2015 року №3 «Про узагальнення судової практики вирішення спорів, що виникають у сфері надання послуг з електропостачання», в чинному законодавстві чітких критеріїв щодо особи, як «представника споживача», при застосуванні п. 41 Правил відсутні, а тому, в разі відмови споживача підписати акт (його відсутності) у ньому робиться підпис про відмову, у цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Враховуючи також той факт, що лист-повідомлення № 030/34-2982 від 25.10.2017 року, про результати розгляду комісією акту про порушення, який було адресовано споживачу було також вручено [PERSON] , (порядок вручення такого виду кореспонденції чітко регламентований законодавством), то посилання на непричетність до [PERSON] , [PERSON] , не відповідає дійсності. З огляду на вищевикладене посилання відповідача стосовно [PERSON] , як такої особи, що не була уповноваженим представником є недоцільними, оскільки визначення в якому статусі перебував [PERSON] , на момент складання акту про порушення не має значення, адже це не спростовує виявлених обставин. Стосовно посилання відповідача на його непричетність до виявленого порушення то слід зазначити наступне. Відповідно до відомості контрольного обходу (контрольного огляду вузла обліку) від 21.03.2015 року, за адресою споживача: [ADDRESS] , на момент фіксування (зняття) представником енергопостачальника показників приладу обліку, лічильник електричної енергії №2166881 типу НІК-2102-04, було опломбовано пломбою енергопостачальника. яка на момент здійснення контрольного огляду не була пошкоджена. Відповідно до ПКЕЕН, контрольний огляд вузла обліку - візуальне обстеження цілісності вузла обліку, цілісності пломб, відбитків тавр та індикаторів дії впливу постійного (змінного) магнітного, електричного та/або магнітного полів, зняття показів засобу обліку та виявлення самовільних підключень поза засобом обліку, виявити які представники енергопостачальника мають можливість 3 використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних та/або оздоблювальних конструкцій. Посилання відповідача на те, що він не може нести відповідальності за збереження лічильника та пломб на ньому, оскільки він встановлений в місці загального користування є необґрунтованим з огляду на те, що предметом розгляду даної справи є заборгованість за спожиту, але не обліковану електричну енергію, яка виникла у зв`язку з порушенням відповідачем ПКЕЕН, вчиненні ним дій, які призвели до споживання необлікованої електричної енергії у зв`язку з самовільним втручанням в роботу електролічильника, в результаті чого електролічильник споживача недораховував на 61,32 %. При цьому, питання про відповідальність відповідача за пошкодження електролічильника або пломб на ньому не є предметом позовних вимог в даній справі. Разом з тим, висновки експертизи щодо самого факту некоректної роботи лічильника з посиланням на необліковування ним значної частини спожитої електричної енергії вказують на те, що лічильник зазнав втручання, що призвело до розкрадання електроенергії за даним фактом. Таким чином, вказані посилання є необґрунтованими та такими, що не підтверджені належними доказами оскільки [PERSON] , є споживачем електричної енергії, а чинне законодавство пов`язує настання відповідальності за споживання необлікованої електричної енергії саме у споживача. Встановлено, що відповідач неналежним чином виконав своє зобов`язання, внаслідок чого суму заборгованості за необліковану електричну енергію яка складає 12777,91 грн. не сплачено. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов Договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства і відповідно до п. 1 ст. 625 зазначеного Кодексу боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Оскільки, незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованості, свої зобов`язання відповідач не виконує, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Таким чином, виходячи із вищенаведеного, суд вважає, що з [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за не обліковану електричну енергію в сумі 12777,91 грн. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача суми сплаченого судового збору 2102,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved