Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-04 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання електронних торгів, проведених 18 березня 2019 року із продажу/реалізації майна за лотом № 332683, а саме садового будинку загальною площею 154,9 кв.м. та земельної ділянки площею 0,054 га, кадастровий № 4623688200:08:000:0179, розташованого за адресою [ADDRESS] Пустомитівський р-н, с. [ADDRESS] , [ADDRESS] дачне [ADDRESS] підприємства [ADDRESS] «Джерело» недійсними. Мотивує свої позовні вимоги тим, що 25 березня 2019 року їй стало відомо, що належне їй вищезгадане майно продано на електронних торгах, проведених відповідачем ДП «Сетам». Зазначає, що рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 15 грудня 2015 року встановлено факт її проживання з [PERSON] однією сім`єю та визнано об`єктом спільної сумісної власності подружжя вищезазначене майно. У зв`язку з фінансовими труднощами станом на день подання позову майно не переоформлено у реєстрі речових прав. Оцінку майна вважає неправомірною, оскільки експерту не надавався доступ до майна. З огляду на зазначене, просить позовні вимоги задовольнити. Ухвалою судді від 08 квітня 2019 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. 07 травня 2019 року від третьої особи [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву, у якому він з позовними вимогами не погодився. Зазначив, що у нього на виконанні перебувало виконавче провадження № 57299747 з примусового виконання виконавчого напису № 25229, який виданий 31 жовтня 2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. про стягнення з [PERSON] на користь ТзОВ «Кредитні ініціативи» заборгованості, що виникла по кредитному договору з фізичною особою № 16/24-86/2013 від 25 квітня 2013 року, право вимоги за яким 21 липня 2014 року відступлено стягувачем ПАТ «Неос Банк» на підставі договору факторингу. Загальна сума заборгованості становить 524451 грн. 41 коп. 25 вересня 2018 року ним відкрито виконавче провадження, про що винесено відповідну постанову. Оскільки боржником самостійно не сплачено заборгованість, він вжив передбачених законом заходів з примусового виконання рішення. Так, ним встановлено, що боржнику на праві власності належить вищезгадане нерухоме майно. Також встановлено, що зазначене майно передане в іпотеку ТзОВ «Кредитні ініціативи». 01 листопада 2018 року ним складено постанову про опис та арешт майна. 02 листопада 2018 року він виніс постанову про призначення суб`єкта оцінки майна суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадження з метою оцінки майна боржника. Згідно з висновком експерта вартість вищезгаданих садового будинку та земельної ділянки становить 479355 грн. Повідомлення про оцінку майна боржника скеровувалося сторонам виконавчого провадження. У зв`язку з тим, що майно не було реалізоване на електронних торгах 14 грудня 2018 року та 28 січня 2019 року, майно переоцінене на 30 % від початкової вартості, його вартість становила 335548 грн. 50 коп. Згідно протоколу проведення електронних торгів № 393533 від 18 березня 2019 року ДП «Сетам» проведено електронні торги з реалізації вищенаведеного майна, переможцем торів став [PERSON] , який придбав згадане майно за 401999 грн. Зазначив, що оцінка майна проводилася у відповідності з ч. 3 ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження» він здійснив перевірку належності майна боржнику. Право власності підтверджувалося інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Додав, що право власності на нерухоме майно, яке підлягає державній реєстрації, за ч. 4 ст. 334 ЦК України виникає з дня такої реєстрації. Право власності позивачем не було зареєстроване. Щодо позиції позивача з приводу неналежного здійснення оцінки майна зазначає, що позивач не є стороною виконавчого провадження і не має права оскаржувати дії виконавця щодо визначення вартості майна боржника. Враховуючи наведене, просить у задоволенні позовних вимог відмовити. 10 травня 2019 року від представника відповідача ДП «Сетам» Конепуд Д.В. до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому він з позовними вимогами не погодився. Зазначив, що за ч. 4 ст. 65 СК України договір, укладений одним з подружжя в інтересах сім`ї, створює обов`язки для другого з подружжя, якщо майно, одержане за договором, використане в інтересах сім`ї. Вважає, що позивач мала спільні з [PERSON] обов`язки і солідарно з ним відповідала за невиконання кредитного договору. Вказує, що згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру прав речових прав на нерухоме майно № 144139563 право власності на арештоване майно зареєстроване виключно на [PERSON] . Відтак, вважає, що виконавець діяв в межах своїх повноважень. Зазначає, що оцінка майна експертом проводилася відповідно до Порядку реалізації арештованого майна. Позивачем не доведено того, що експерту не надавався доступ до майна. Вказує, що відповідачем у лоті зазначено ту інформацію про спірне майно, яка містилася у заявці на реалізацію житлової нерухомості від 09 листопада 2018 року. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором торгів не здійснюється. Зазначає, що для визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити порушення норм Порядку реалізації арештованого майна. Позивачем не наведено аргументів, які б стосувалися порушення норм згаданого Порядку. Відтак, вважає, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити. 17 травня 2019 року від третьої особи [PERSON] до суду надійшло клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ТзОВ «Кредитні ініціативи» та [PERSON] Протокольною ухвалою від 31 липня 2019 року клопотання третьої особи [PERSON] про залучення до участі у справі третіх осіб задоволено, залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ТзОВ «Кредитні ініціативи» та [PERSON] 27 серпня 2019 року від позивача до суду надійшла заява про забезпечення позову, у якій вона просила накласти арешт на садовий будинок загальною площею 154,9 кв.м. та земельну ділянку площею 0,054 га, кадастровий № 4623688200:08:000:0179, які розташовані за адресою [ADDRESS] обл., Пустомитівський р-н, с. Соснівка, [ADDRESS] -дачне товариство Львівського автотранспортного підприємства 14606 «Джерело». Ухвалою від 28 серпня 2019 року позивачу відмовлено у задоволенні клопотання про забезпечення позову. Ухвалою від 04 вересня 2019 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті. 05 листопада 2019 року від третьої особи [PERSON] до суду надійшли письмові пояснення, у яких він з позовними вимогами не погодився. Повідомив, що ним було придбано на електронних торгах, організованих ДП «Сетам» садовий будинок загальною площею 154,9 кв.м. та земельну ділянку площею 0,054 га, кадастровий № 4623688200:08:000:0179, розташовані за адресою Львівська обл., Пустомитівський р-н, с. Соснівка, кооперативно-дачне товариство Львівського автотранспортного підприємства [ADDRESS] «Джерело» за 401999 грн. Вказав, що позивач не зареєструвала право власності на згадане майно на підставі рішення суду від 15 грудня 2015 року, а тому право на нерухоме майно вона не набула. З огляду на вказане, вважає, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити. Позивач, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, однак 05 листопада 2019 року подала заяву, у якій просила розгляд справи здійснювати за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила такі задовольнити. Відповідач ДП «Сетам», будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справу, явку повноважного представника у судове засідання не забезпечив, причини неявки такого не повідомив, однак у поданому до суду відзиві на позовну заяву просив розгляд справи здійснювати за відсутності свого представника. Третя особа [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справу, у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не подав. Третя особа [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справу, у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності не подав. Третя особа ТзОВ «Кредитні ініціативи» будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справу, явку повноважного представника у судове засідання не забезпечив, причини неявки такого не повідомив, проте 05 листопада 2019 року представник третьої особи Гаполяк О [PERSON] В. подав до суду заяву, у якій просив розгляд справи здійснювати за його відсутності, просив у задоволенні позову відмовити. Третя особа [PERSON] будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справу, у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, однак 05 листопада 2019 року подав до суду заяву, у якій просив розгляд справи здійснювати за його відсутності, у задоволенні позовних вимог просив відмовити. Оскільки в судове засідання не явилися всі особи, які беруть участь у справі, суд у відповідності зі\~ст. 247 ЦПК України, розглядає справу без фіксування судового засідання технічними засобами. Розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків. Відповідно до\~ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження»\~виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження, та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Виконавчим написом від 31 жовтня 2017 року, вчиненого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А., стверджується, що боржником [PERSON] допущено прострочення платежів за кредитним договором № 16/24-86/2013 від 25 квітня 2013 року, укладеним між ним та ПАТ «Неос Банк». Право вимоги за зазначеним кредитним договором відступлено останнім на користь ТзОВ «Кредитні ініціативи». Стягнення заборгованості проводиться за період з 01 серпня 2015 року по 12 вересня 2017 року. Загальний розмір заборгованості становить 524451 грн. 41 коп. Іпотечним договором (з фізичною особою) від 25 квітня 2013 року, укладеним між іпотекодержателем ПАТ «Банк Кіпру» та іпотекодавцем [PERSON] на забезпечення виконання кредитного договору № 16/24-86/2013 від 25 квітня 2013 року встановлено, що іпотекодавець передав іпотекодержателю в іпотеку садовий будинок загальною площею 154,9 кв.м. та земельну ділянку площею 0,054 га, кадастровий № 4623688200:08:000:0179, які розташованого за адресою Львівська обл., Пустомитівський р-н, с. Соснівка, [ADDRESS] -дачне товариство Львівського автотранспортного підприємства 14606 «Джерело». Постановою про відкриття виконавчого провадження від 25 вересня 2018 року приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Маковецький З.Р. відкрив виконавче провадження з примусового виконання виконавчого напису № 25229, виданого 31 жовтня 2017 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Чуловським В.А. про стягнення з [PERSON] на користь ТзОВ «Кредитні ініціативи» заборгованості у сумі 524451 грн. 41 коп. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку. Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої\~статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Частиною першою\~статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. Згідно із ч. 2 ст.\~16, ч. 1 ст. 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодекс), зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами ч. 4 ст. 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури порядку проведення торгів. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України 22 лютого 2017 року у справі 6-2677цс16. Відповідно до ч. 1\~ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Частиною 1\~статті 215 ЦК України\~передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу. Як вбачається із частини 3 вказаної вище статті, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» № 9 від 06 листопада 2009 року передбачено, що правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. Як вбачається з матеріалів справи 01 листопада 2018 року приватним виконавцем виконавчого округу Львівської області Маковецьким З.В. винесено постанову про опис та арешт майна боржника [PERSON] , якою накладено арешт на садовий будинок загальною площею 154,9 кв.м. та земельну ділянку площею 0,054 га, кадастровий № 4623688200:08:000:0179, які розташовані за адресою Львівська обл., Пустомитівський р-н, с. Соснівка, кооперативно-дачне товариство Львівського автотранспортного підприємства 14606 «Джерело». Висновком про вартість об`єкта оцінки, складеним 05 листопада 2018 року ФОП [PERSON] , який діє на підставі сертифікати суб`єкта оціночної діяльності № 1012/17 від 18 жовтня 2017 року, встановлено, що ринкова вартість садового будинковолодіння, загальною площею 154,9 кв.м., розташоване за адресою Львівська [ADDRESS] ., Пустомитівський р-н, с. Соснівка, [ADDRESS] -дачне товариство Львівського автотранспортного підприємства 14606 «Джерело» та знаходиться на земельній ділянці загальною площею 554 кв.м., становить 479355 грн. За ч. 1 ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна:\~положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України. За положеннями п. 50 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема, ознайомлення з об`єктом оцінки. Як вбачається з доданих відповідачем ДП «Сетам» скан-копій лоту № [NUMBER] , розміщеного на веб сайті setam.net.ua, у такому наявні щонайменше три фотографії садового будинку. Суд зазначає, що позивачем не надано суду жодних достовірних доказів на підтвердження своїх тверджень щодо неознайомлення суб`єкта оціночної діяльності з об`єктом оцінки. Заявкою на реалізацію житлової нерухомості від 09 листопада 2018 року стверджується, що приватний виконавець виконавчого округу Львівської області Маковецький З.В. звернувся до Львівської філії ДП «Сетам» для реалізації арештованого майна у виконавчому провадження № 57299747, яке належало боржнику [PERSON] , а саме садового будинку загальною площею 154,9 кв.м. та земельної ділянки площею 0,054 га, кадастровий № 4623688200:08:000:0179, які розташовані за адресою [ADDRESS] обл., Пустомитівський р-н, с. Соснівка, [ADDRESS] -дачне товариство Львівського [ADDRESS] підприємства 14606 «Джерело». Відповідач ДП «СЕТАМ» відповідно до\~наказу Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2015 року № 1885/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, є організатором електронних торгів та уповноважений відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Відповідно до п. 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо). Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна. Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему. Згідно з п. 4 розділу І Порядку взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з Організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності. Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет. Аналіз змісту вищезазначеного Порядку дає підстави для висновку про те, що на Організатора торгів не покладається обов`язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником. Відповідно до вимог п. 2 розділу ІІ Порядку Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Згідно з п. 4 розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор лише перевіряє повноту заповнення заявки. Пунктом чотири розділу III Порядку визначено, що Організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком. Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку, електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але пізніше 22-ї години. Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десяти хвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту. Згідно з п. 1 розділу VIII Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. Відповідно до п. 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди Організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Згідно правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 22 лютого 2017 року у справі № 6-2677цс16, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Стороною позивача не наведено жодних доказів, які б свідчили про наявність порушень, що могли вплинути саме на результати торгів. Що стосується права власності позивача на садовий будинок загальною площею 154,9 кв.м. та земельну ділянку площею 0,054 га, кадастровий № 4623688200:08:000:0179, які розташовані за адресою [ADDRESS] обл., Пустомитівський р-н, с. Соснівка, кооперативно-дачне товариство Львівського автотранспортного підприємства 14606 «Джерело», суд зазначає наступне. Рішенням Пустомитівського районного суду Львівської області від 15 грудня 2015 року у справі № 450/2383/15-ц встановлено факт проживання позивача з [PERSON] однією сім`єю та визнано об`єктом спільної сумісної власності подружжя вищезазначене майно. Як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 139094366 від 25 вересня 2018 року право власності на вищезгадане майно зареєстроване виключно за [PERSON] . Відтак, судом встановлено, що позивач не зареєструвала право власності на вищезазначене майно на підставі рішення Пустомитівського районного суду Львівської області від 15 грудня 2015 року. Згідно з ч. 4 ст. 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону. За ч. 2 ст. 14 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі поділу об`єкта нерухомого майна або виділу частки з об`єкта нерухомого майна відповідний розділ Державного реєстру прав та реєстраційна справа закриваються, реєстраційний номер цього об`єкта скасовується. На кожний новостворений об`єкт нерухомого майна відкривається новий розділ Державного реєстру прав та формується нова реєстраційна справа, присвоюється новий реєстраційний номер кожному з таких об`єктів. З огляду на вказане, відсутні підстави вважати, що позивач набула право власності на вищезазначене майно, а тому її права та інтереси примусовим виконанням виконавчого напису порушені не були. Крім того, позивач у своїй позовній заяві покликається на те, що приватним виконавцем допущені порушення при здійсненні виконавчого провадження. Це, зокрема, полягало у невідповідності нормам законодавства проведення оцінки арештованого майна боржника. Суд зазначає, що такі дії (бездіяльність) приватного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Отже, дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Зазначену правову позицію викладено у постановах Верховного Суду України: від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, від 6 квітня 2016 року у справі № 6-342гс16. Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 02.05.2018 року у справі №910/10136/17, в якій зазначив, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб. За таких обставин порушення, які були, на думку сторони позивача, допущені виконавцем при визначенні вартості майна, не є підставою для задоволення позову про визнання електронних торгів недійсними, оскільки мають самостійний спосіб оскарження. Відповідно до ч.ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Докази згідно вимог ст.ст. 77 - 80 ЦПК України мають бути належними, допустимими, достовірними та достатніми. Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Стороною позивача не надано жодних належних та допустимих доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», та доказів того, що ці порушення вплинули на результати торгів і права та законні інтереси позивача порушені. Із наведеного слідує, що заявлені позивачем позовні вимоги є безпідставними, а тому задоволенню не підлягають. Згідно ч. 1 ст. 141 ЦПК України судові витрати, понесені позивачем стягненню з відповідачів, не підлягають.

Outcome: dismissed