Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] та [PERSON] про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням посилаючись на те, що він є власником квартири [ADDRESS]. Відповідачі за адресою не проживають більш з 23.03.2017 року, що підтверджується актами обстеження квартири. Відповідачі квартирою не цікавляться, не несуть витрат по її утриманню. Де зараз проживають відповідачі - позивачу невідомо. Тому просить суд визнати відповідачів такими, що втратили право користування спірною квартирою. Позивач в судовому засіданні позов підтримав та просив його задовольнити з підстав зазначених у позовній заяві. Відповідачі до суду не з'явились, про день та час розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суд не повідомили, а тому по справі необхідно постановити заочне рішення, відповідно до ст. 280 ЦПК України через неявку відповідачів в судове засідання. Представник третьої особи в судове засідання не зявився, повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Суд, вислухавши пояснення позивача, показання свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, приходить до наступного висновку. Відповідно до копії ордеру на житлове приміщення № 126010 виданого Виконавчим комітетом Київської міської Ради депутатів працюючих [PERSON] (дід позивача) надано право на заняття квартири [ADDRESS]. (а.с. 15) У вищезазначеній квартирі проживала сім'я у складі 4-х осіб: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON]. [PERSON] (дід позивача) помер [INFO]. (а.с. 9) [PERSON] (бабуся позивач) померла [INFO]. (а.с. 7) [PERSON] (дядько позивача) помер [INFO] (а.с. 8) [PERSON] (батько позивача) помер [INFO]. (а.с. 10) Відповідно до Витягу з розпорядження № 559 від 24.06.2008 року пПро зміну договорів найму жилих приміщень виданого Дніпровської районною у м. Києві державною адміністрацією змінено договір найму двокімнатної квартири [ADDRESS] та укладено його з гр. [PERSON], у зв'язку із смертю квартиронаймача - [PERSON]. (16) Згідно ст. 824 ЦК України, у разі смерті наймача або вибуття його з житла наймачами можуть стати усі інші повнолітні особи, які постійно проживали з колишнім наймачем, або, за погодженням з наймодавцем, одна або кілька із цих осіб. У цьому разі договір найму житла залишається чинним на попередніх умовах. Крім того, на даний час в квартирі [ADDRESS] зареєстровано 3 особи, що підтверджується відповіддю Дніпровської РДА у м. Києві Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб. (а.с. 18) Позивач [PERSON] та Відповідач [PERSON] в ступили в зареєстрований шлюб. (а.с. 17) Актами про не проживання та показами в судовому засіданні свідків [PERSON] та [PERSON], також підтверджується факт того, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] з 23 березня 2018 року за адресою: [ADDRESS] не проживають. (а.с.12 - 14) Також, свідки зазначили, що [PERSON] та [PERSON] у спірну квартиру вселитись не намагались, до державних органів зі скаргами не зверталась. Відповідно до вимог ст. 383 ЦК України передбачено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Також у статті 41 Конституції України вказано, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Відповідно до ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ними і власником житла або законом. Таким чином, суд приходить до висновку, що реєстрація відповідачів у спірній квартирі, дійсно перешкоджає позивачу здійснювати її право власності, а позивач має право вимагати усунути перешкоди в користуванні та розпорядженні своїм майном, у зв'язку з чим, суд, вважає за необхідне визнати відповідачів такими, що втратили право користування квартирою [ADDRESS]. Як визначено в статті 76 Цивільного процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. (ч. 1 ст. 95 Цивільного процесуального кодексу України) Відповідно до вимог ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до частини третьої ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України, жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Відповідачі в судове засідання не надали жодного доказу того, тому суд позбавлений врахувати інші докази ніж ті, які є в матеріалах справи. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, у разі задоволення позову судові витрати, пов'язані з розглядом справи, покладаються на відповідача. З врахуванням вищевикладеного, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved