Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-29 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, посилаючись на наступне. \~ \~ \~ \~ [PERSON] звернувся до ПАТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у звязку з чим підписав заяву №б/н від 12.05.2009р., згідно якої отримав кредит у розмірі 3200.00грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами банку», які викладені на банківському сайті, складає між ним та банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. У звязку з порушенням зобовязань за кредитним договором відповідач станом на 06.03.2018року має заборгованість в сумі 52732.96гривень. \~ \~ \~ \~ На підставі викладеного позивач просить винести рішення, яким стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 52732.96гривень, судовий збір. Представник позивача в судове засідання не зявився, надав суду клопотання в якому просить розглянути справу без присутності представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти винесення заочного рішення по справі. Відповідач в судове засідання повторно не зявився, причини неявки суду не повідомив, хоча про час та місце розгляду справи належним чином був повідомлений. Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін на підставі наданих позивачем матеріалів та винести рішення по справі. Судом встановлено, що [PERSON] звернувся до ПАТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у звязку з чим підписав заяву №б/н від 12.05.2009р., згідно якої отримав кредит у розмірі 3200.00грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами банку», які викладені на банківському сайті, складає між ним та банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. У звязку з порушенням зобовязань за кредитним договором відповідач станом на 06.03.2018року має заборгованість в сумі 52732.96гривень., яка складається з наступного: 17429.95грн. заборгованість за тілом кредиту, 9499.65грн. - заборгованість по відсоткам за користування кредитом; 23054.17грн. заборгованість за пенею; 250,00грн. штраф (фіксована частина), 2499.19грн. штраф (процентна складова ). Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Відповідно до ст.629 та ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору і є обовязковим для виконання сторонами. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Згідно зі\~ст.526 ЦК України\~зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до\~ст.1046 ЦК України\~за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов'язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Відповідно до\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ч. 2\~ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3\~ст. 549 ЦК України). За положеннями\~ст.61 Конституції України\~ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до\~статті 549 ЦК України\~штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення\~строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у\~статті 61 Конституції України\~щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Такий висновок висловив Верховний Суд України у постанові від 21 жовтня 2015 року в справі 6-2003цс15. Отже, стягнення з відповідача і пені за виникнення простроченої заборгованості (константи) є подвійною відповідальністю і суперечить\~ст. 61 Конституції України. Таким чином з відповідача підлягає стягненню сума боргу, крім пені. Аналізуючи викладене, суд знаходить доведеним, що відповідач взявши кредит у позивача, умови кредитного договору не виконує. Отже позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню частково. В платіжному дорученні від 12.03.2018року вказано, що ПАТ КБ «Приват Банк» оплатив судовий збір в розмірі 1762,00 гривень. Відповідно \~до \~ст..141\~ЦПК \~України \~з \~відповідача \~слід \~стягнути \~на користь\~ позивача\~ понесені\~ останнім\~ судові\~ витрати\~ по\~сплаті \~судового збору. На підставі\~ Конституції\~ України,\~ \~ст.ст.526,\~549,\~626,\~629,\~638,\~1046-1047,1049\~ЦК України,\~

Outcome: partial