Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування матеріальної шкоди, завданої працівником під час виконання трудових обовязків. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на наступне. 03 липня 2006 року [PERSON] прийнятий до Нікопольського району електричних мереж на посаду інженера (по контролю за договірними відносинами) в групу по контролю договірних відносин відділу з контролю договірних відносин служби з контролю приладів обліку за переведенням із Нікопольських електричних мереж (наказ „З особового складу № 7-к від 03.07.2006 року). 3 15 серпня 2011 року [PERSON] був переведений на посаду начальника відділу з експлуатації приладів обліку служби з контролю приладів обліку Нікопольського району електричних мереж ПАТ „Енергопостачальна компанія „Дніпрообленерго на підставі наказу „З особового складу № 65-к. Цієї ж дати між ПАТ „Енергопостачальна компанія „Дніпрообленерго в особі Нікопольського району електричних мереж та відповідачем укладено договір № 54 про повну індивідуальну матеріальну відповідальність. 26 червня 2012 року ПАТ „Енергопостачальна компанія „Дніпрообленерго змінило найменування юридичної особи на ПАТ „ДТЕК Дніпрообленерго. З 17 червня 2013 року відповідач переведений на посаду провідного інженера групи технічного аудиту Нікопольського району електричних мереж ПАТ „ДТЕК Дніпрообленерго на підставі наказу „З особового складу № 158-к. 25 березня 2014 року між позивачем та відповідачем укладено договір № 54 про повну індивідуальну матеріальну відповідальність про те, що працівник (відповідач), який безпосередньо пов'язаний з отриманням грошових коштів, а також із збереженням матеріальних цінностей, приймає на себе повну матеріальну відповідальність: за невнесення до каси або на рахунки в установах банку виручки (повністю або частково), передбаченої Договором, за незабезпечення збереженості приміщення, обладнання, грошових коштів, а також матеріальних цінностей, отриманих як від інших організацій - контрагентів Адміністрації, так і переданих йому Компанією згідно відповідних документів (а саме накладних на переміщення ТМЦ та 03. актів приймання-передачі). Відповідно до протоколу № 3-14-В засідання робочої інвентаризаційної комісії Нікопольського РЕМ ПАТ „ДТЕК Дніпрообленерго у складі: голови комісії [PERSON] (начальника НРЕМ), членів комісії: [PERSON] (заступника начальника НРЕМ по ТОП), [PERSON] (старшого майстра БОП), [PERSON] (комірника відділу матеріально - технічного обслуговування НРЕМ), проведено інвентаризацію обладнання комплектів „вводов СИП в 2013 році МОЛ [PERSON] по 1094 обєктам, в ході якої встановлено завищення кількості товарно - матеріальних цінностей в актах виконаних робіт на суму 4 418,57 грн.: -утримувач монтажний ф25 в комплекті, 185 штук за ціною 0,35 грн. за штуку, на загальну суму 64 грн. 75 коп.; -дріт силовий типу АПВ, 6\~382 метри за ціною 0,62 грн. за метр, на загальну суму 236 грн. 84 коп.; -труба гофрована ПВХ 25 мм., 13 метрів за ціною 1 грн. 40 коп. за метр, на загальну суму 18 грн. 20 коп.; -дріт силовий ASXSN (СІП-5нг) 2х16, 552 метри за ціною 5, 19 грн. за метр, на загальну суму 2\~864 грн. 88 коп.; -затискач анкерний GUKP (СІП) (аналог SO 157), 54 штуки за ціною 22,85 грн. за штуку на загальну суму 1\~233 грн. 90 коп. Розглянувши результати проведення інвентаризації та пояснення відповідача, комісія запропонувала: завищення кількості списаних товарно-матеріальних цінностей в актах виконаних робіт винній особі придбати за власні кошти та оприбутковувати на склад підприємства. Згідно до розрахунку розміру відшкодування реальних збитків № 90-У від 18.02.2015 року, складеного позивачем з урахуванням індексів цін виробників промислової продукції, податкових платежів станом на лютий 2015 року, розмір реальних збитків від нестачі товарно - матеріальних цінностей, що підлягає стягненню з [PERSON] склав 10 604,57 грн. Відповідно до протоколу №1-15-В засідання робочої інвентаризаційної комісії Нікопольського РЕМ ПАТ „ДТЕК Дніпрообленерго у складі: голови комісії [PERSON] (начальника НРЕМ), членів комісії: [PERSON] (начальник ОФПОФЛ), [PERSON] (старший майстер БОП), [PERSON] (комірник відділу матеріально - технічного обслуговування НРЕМ). проведено інвентаризацію обладнання комплектів „вводов СИП в 2013 році МОЛ [PERSON] по 155 обєктам, в ході якої встановлено завищення кількості товарно - матеріальних цінностей в актах виконаних робіт на суму 1 042,12 грн. та недосписання товарно-матеріальних цінностей на суму 309,32 грн.: - утримувач монтажний ф25 в комплекті по ціні 0,35 грн. за штуку, завищенням кількості ТМЦ 43 штуки на суму 15,05 грн.; - дріт силовий типу АПВ 6 по ціні 0,62 грн. за метр, завищенням кількості ТМЦ 401 метр на суму 248, 62 грн.; - труба гофрована ПВХ 25 мм. по ціні 1,40 грн. за метр, завищенням кількості ТМЦ 13 метрів на суму 18,20 грн.; - дріт силовий ASXSN (СІП-5нг) 2х16 по ціні 5,19 грн. за метр, недосписанням ТМЦ в кількості 59,60 метрів на суму 309, 32 грн.; - затискач анкерний GUKP (СІП) (аналог SO 157) по ціні 22,85 грн. за штуку, завищенням кількості ТМЦ 16 на суму 365, 60 грн.; - затискач відгал. NTD 151 AF (СІП) по ціні 48,4 грн. за штуку, завищенням кількості ТМЦ 8 на суму 387,20 грн.; - гак настінний анкерний по ціні 7,45 за штуку, завищенням кількості ТМЦ 1 на суму 7,45 грн. Розглянувши результати проведення інвентаризації та пояснення відповідача, комісія запропонувала: завищення кількості списаних товарно - матеріальних цінностей в актах виконаних робіт винній особі придбати за власні кошти та оприбутковувати на склад підприємства. Крім того, товарно - матеріальні цінності встановлені, але не проведені по акту, винній особі придбати за власні кошти, оприбутковувати на склад підприємства та провести по акту виконаних робіт. Згідно до розрахунку розміру відшкодування реальних збитків № 579-У, складеного позивачем з урахуванням індексів цін виробників промислової продукції, податкових платежів станом на липень 2015 року, розмір реальних збитків від нестачі товарно - матеріальних цінностей, що підлягає стягненню з [PERSON] склав 2 501,09 грн. Всі виявлені порушення були допущені відповідачем за період 2013 року. Загальна сума матеріальної шкоди склала 13 105,66 грн. Відповідач після проведення інвентаризації фактично визнав факти виявлених порушень та завдання матеріальної шкоди позивачу під час виконання ним трудових обов'язків, звернувшись до керівництва Нікопольського РЕМ із заявами про утримання із заробітної плати матеріальної шкоди відповідно до розрахунку реальних збитків № 90-У від 18.02.2015 року та про узгодження графіку повернення матеріалів, починаючи з березня 2015 року по серпень 2015 року. У звязку з тим, що відповідач з 25 березня 2015 року знаходиться на лікарняному та у добровільному порядку не здійснив заходів щодо відшкодування вартості майна чи його повернення, вони вимушені звернутись до суду за захистом своїх прав та законних інтересів. Згідно до умов договору № 54 про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 25.03.2014 року, відповідач, взявши на себе відповідальність за збереження ввірених йому позивачем матеріальних цінностей зобовязався: а) вносити у встановлені строки до каси або на рахунки в установах банку виручку адміністрації, яка підлягає обовязковому здаванню; б) забезпечити збереженість матеріальних цінностей; в) бережно ставитись до переданих йому матеріальних цінностей та вживати заходів щодо запобігання їх знищенню, псуванню, розкраданню, нестачі; г) своєчасно доповідати адміністрації про всі обставини, які загрожують зберіганню ввірених йому матеріальних цінностей; д) вести облік, складати та надавати у встановленому порядку звіти про рух та залишки ввірених йому матеріальних цінностей; є) брати участь в інвентаризації ввірених йому матеріальних цінностей. Згідно п.3 вказаного договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, у разі незабезпечення з вини працівника збереженості ввірених йому матеріальних цінностей визначення розміру нанесеного збитку та його відшкодування здійснюється відповідно до чинного трудового законодавства. Посадовою інструкцією відповідача передбачена відповідальність за незбереження майна Товариства, за шкоду, спричинену майновим інтересам Товариства (п. 4.9 Посадової інструкції провідного інженера групи технічного аудиту. Повна індивідуальна матеріальна відповідальність встановлюється при виконанні або заміщенні посад і робіт, передбачених вищезазначеним переліком, і при одночасній наявності таких умов: -коли товарно-матеріальні цінності вручаються безпосередньо працівнику під звіт, тобто на нього особисто покладається обовязок щодо їх схоронності і продажу; -працівнику надається окреме ізольоване приміщення або місце для зберігання, продажу чи переробки товарно-матеріальних цінностей; -працівник самостійно звітує перед бухгалтерією підприємства за довірені йому цінності. Відповідач, який займає посаду провідного інженера групи технічного аудиту, безпосередньо виконує роботи по прийому на зберігання, обробці, відпуску, застосуванням у процесі виробництва матеріальних цінностей на складі позивача, має окреме ізольоване приміщення для зберігання товарно - матеріальних цінностей. Отримавши товарно - матеріальні цінності під звіт, відповідач завищив їх кількість в актах виконаних робіт, не склав та не надав у встановленому порядку звіти про рух та залишки ввірених йому матеріальних цінностей, чим заподіяв позивачу матеріальну шкоду. Тому звернулись до суду. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав і просив суд його задовольнити. Суду пояснив, що відповідач [PERSON] провідний спеціаліст. В 2013 році було проведено інвентаризацію, в ході якої виявлено завищення кількості списаного в актах виконаних робіт. Під час інвентаризації перевірялись товарно матеріальні цінності з виїздом на обєкти, зазначені в актах на списання ТМЦ. По факту було встановлено завищення витрат. Відповідач визнав ці порушення і написав заяви про стягнення з нього цих коштів із зарплати. Однак, в звязку з тим, що відповідач довго хворів, а потім тривалий час просто не виходив на роботу, шкода, заподіяна підприємству, відповідачем не відшкодована. Тому звернулись до суду. На момент подачі позову до суду відповідач працював на підприємстві, зараз вже звільнений. Відповідач в судовому засіданні, яке відбулось 16.02.2016 року, позовні вимоги не визнав. Суду пояснив, що він був готовий піти на мирову з підприємством. На прохання [PERSON] написав заяву про стягнення шкоди з його зарплати і фактично визнав розмір заподіяної ним шкоди. Матеріальна шкода була заподіяна під час виносу лічильників на фасади будинків. Бригади, які виконували роботи по виносу лічильників на фасади, при поверненні на підприємство подавали йому дані виконаних робіт і використаних матеріалів, а він готував акти виконаних робіт і подавав їх на перевірку комісії. Члени комісії перевіряли ці акти та ставили свої підписи. Своїми підписами вони посвідчували, що все списано правильно. Це стосовно 2013 року. А в 2014 році комісія поїхала з перевіркою по обєктах, де проводились роботи і фактично виявила власні помилки, які повісили на нього. Заяву про те, щоб з його зарплати стягували шкоду, зазначену в позову, писав під примусом начальника [PERSON]. Він лякав його доганами. В нього вже 2 догани було і [PERSON] лякав його третьою доганою, після якої вже йде звільнення з роботи. Тому й написав. В своїй заяві він запропонував графік погашення шкоди. Але представники ДТЕК, які знаходяться в Дніпропетровську, не погодились з цим графіком і стали вимагати погасити всю суму одразу. Він не має можливості це зробити. Відповідно посадової інструкції, він не повинен був всім цим займатись, це не його робота. Зі скаргами на керівництво підприємства він нікуди не звертався, бо знав, чим це йому загрожує. Раніше під час перевірок, в нього теж були недостачі, але він все компенсував, бо було розуміння з керівником. А з 2015 року розуміння немає. У нього був склад на машині під навісним замком. По його складу питань в нього не було. Питання були по обєктах. Робітникам, які обслуговували обєкти, матеріали для роботи видавала комірниця. А потім ці працівники здавали йому звіти. 18.04.2016 року відповідач до суду не прибув, про день слухання справи був повідомлений належним чином під запис та під особистий підпис. Про причини неявки до суду не повідомив, заяву про відкладення розгляду справи суду не надав. Справа слухалась у відсутність відповідача. Вислухавши представника позивача, відповідача та свідка, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Відповідно до ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру. Згідно зі ст.130 КЗпП України, працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов'язків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. За наявності зазначених підстав і умов матеріальна відповідальність може бути покладена незалежно від притягнення працівника до дисциплінарної, адміністративної чи кримінальної відповідальності. Працівник, який заподіяв шкоду, може добровільно покрити її повністю або частково. Відповідно до п.1 ч.1 ст.134 КЗпП України, працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадку, коли між працівником і підприємством, установою, організацією, відповідно до ст.135-1 цього Кодексу укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей. Згідно ст.135-1 КЗпП України, письмові договори про повну матеріальну відповідальність може бути укладено підприємством, установою, організацією з працівниками (що досягли вісімнадцятирічного віку), які займають посади або виконують роботи, безпосередньо зв'язані із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей. Перелік таких посад і робіт, а також типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність затверджуються в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України. Як встановлено в судовому засіданні, 03.07.2006 року відповідач [PERSON] прийнятий до Нікопольського району електричних мереж на посаду інженера (по контролю за договірними відносинами) в групу по контролю договірних відносин відділу з контролю договірних відносин служби з контролю приладів обліку за переведенням із Нікопольських електричних мереж на підставі наказу „З особового складу № 7-к (а.с.8). 15.08.2011 року [PERSON] був переведений на посаду начальника відділу з експлуатації приладів обліку служби з контролю приладів обліку Нікопольського району електричних мереж ПАТ „Енергопостачальна компанія „Дніпрообленерго на підставі наказу „З особового складу № 65-к (а.с.9). В цей же день, а саме 15.08.2011 року, між позивачем ПАТ „Енергопостачальна компанія „Дніпрообленерго в особі Нікопольського району електричних мереж та відповідачем [PERSON] було укладено договір № 54 про повну індивідуальну матеріальну відповідальність (а.с.18). 26.06.2012 року ПАТ „Енергопостачальна компанія „Дніпрообленерго змінило найменування юридичної особи на ПАТ „ДТЕК Дніпрообленерго. 17.06.2013 року відповідач [PERSON] переведений на посаду провідного інженера групи технічного аудиту Нікопольського району електричних мереж ПАТ „ДТЕК Дніпрообленерго на підставі наказу „З особового складу № 158-к (а.с.10). 25.03.2014 року між сторонами по справі укладено договір № 54 про повну індивідуальну матеріальну відповідальність (а.с.19). Відповідно до протоколу № 3-14-В від 10.12.2014 року засідання робочої інвентаризаційної комісії Нікопольського РЕМ ПАТ „ДТЕК Дніпрообленерго проведено інвентаризацію обладнання комплектів „вводов СИП в 2013 році МОЛ [PERSON] по 1094 обєктам, в ході якої встановлено завищення кількості товарно - матеріальних цінностей в актах виконаних робіт на суму 4 418,57 грн. 57 коп. (а.с.20-37). Згідно розрахунку розміру відшкодування реальних збитків № 90-У від 18.02.2015 року, складеного позивачем з урахуванням індексів цін виробників промислової продукції, податкових платежів станом на лютий 2015 року, розмір реальних збитків від нестачі товарно - матеріальних цінностей, що підлягає стягненню з [PERSON] склав 10 604,57 грн. Відповідно до протоколу №1-15-В від 16.03.2015 року засідання робочої інвентаризаційної комісії Нікопольського РЕМ ПАТ „ДТЕК Дніпрообленерго проведено інвентаризацію обладнання комплектів „вводов СИП в 2013 році МОЛ [PERSON] по 155 обєктам, в ході якої встановлено завищення кількості товарно - матеріальних цінностей в актах виконаних робіт на суму 1 042,12 грн. та недосписання товарно-матеріальних цінностей на суму 309,32 грн. (а.с.39-42). Згідно до розрахунку розміру відшкодування реальних збитків № 579-У, складеного позивачем з урахуванням індексів цін виробників промислової продукції, податкових платежів станом на липень 2015 року, розмір реальних збитків від нестачі товарно - матеріальних цінностей, що підлягає стягненню з [PERSON] склав 2 501,09 грн. Всі виявлені порушення були допущені відповідачем за період 2013 року. Загальна сума матеріальної шкоди склала 13 105,66 грн. Відповідач після проведення інвентаризації фактично визнав факти виявлених порушень та завдання матеріальної шкоди позивачу під час виконання ним трудових обов'язків, звернувшись до керівництва Нікопольського РЕМ із заявами про утримання із заробітної плати матеріальної шкоди відповідно до розрахунку реальних збитків № 90-У від 18.02.2015 року та про узгодження графіку повернення матеріалів, починаючи з березня 2015 року по серпень 2015 року (а.с.43-44). У звязку з тим, що відповідач з 25.03.2015 року знаходиться на лікарняному, що було підтверджено в судовому засіданні самим відповідачем, та у добровільному порядку не здійснив заходів щодо відшкодування вартості майна чи його повернення, позивач звернувся до суду. Згідно до умов договору № 54 про повну індивідуальну матеріальну відповідальність від 25.03.2014 року, відповідач, взявши на себе відповідальність за збереження ввірених йому позивачем матеріальних цінностей зобовязався: а) вносити у встановлені строки до каси або на рахунки в установах банку виручку адміністрації, яка підлягає обовязковому здаванню; б) забезпечити збереженість матеріальних цінностей; в) бережно ставитись до переданих йому матеріальних цінностей та вживати заходів щодо запобігання їх знищенню, псуванню, розкраданню, нестачі; г) своєчасно доповідати адміністрації про всі обставини, які загрожують зберіганню ввірених йому матеріальних цінностей; д) вести облік, складати та надавати у встановленому порядку звіти про рух та залишки ввірених йому матеріальних цінностей; є) брати участь в інвентаризації ввірених йому матеріальних цінностей. Згідно п.3 вказаного договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, у разі незабезпечення з вини працівника збереженості ввірених йому матеріальних цінностей визначення розміру нанесеного збитку та його відшкодування здійснюється відповідно до чинного трудового законодавства (а.с.19). Посадовою інструкцією відповідача передбачена відповідальність за незбереження майна Товариства, за шкоду, спричинену майновим інтересам Товариства (12-17). Відповідач, який займав посаду провідного інженера групи технічного аудиту, безпосередньо виконував роботи по прийому на зберігання, обробці, відпуску, застосуванням у процесі виробництва матеріальних цінностей на складі позивача, мав окреме ізольоване приміщення для зберігання товарно - матеріальних цінностей. Отримавши товарно - матеріальні цінності під звіт, відповідач завищив їх кількість в актах виконаних робіт, не склав та не надав у встановленому порядку звіти про рух та залишки ввірених йому матеріальних цінностей, чим заподіяв позивачу матеріальну шкоду. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] суду пояснила, що вона працює на підприємстві позивача керівником бухгалтерсько економічної групи. З Дніпропетровська до них надійшло розпорядження про позачергову інвентаризацію по [PERSON] за актами, які вже були проведені. Всі акти, які їм надавав [PERSON], вони провели. За 2013 рік [PERSON] надав їм 1\~319 актів, які вони провели. Жоден акт [PERSON] повернутий не був. Всі акти були прийняті та проведені. В усіх актах та відомостях стоять підписи [PERSON]. В березні 2015 року [PERSON] написав до бухгалтерії заяву про утримання з його заробітку виявленої нестачі в ході інвентаризації. Однак, майже одразу [PERSON] пішов на довготривалий лікарняний і стягувати було ні з чого. А потім [PERSON] звільнився. Раніше в галузі, де керував [PERSON], теж при інвентаризації виявлялись недостачі. [PERSON] їх гасив. Тобто відповідач купував за власні кошти матеріали, а вони їх оприбутковували. За таких обставин суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved