Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-31 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення надміру виплачених сум державної соціальної допомоги малозабезпеченим сімям. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідачка з 01 лютого 2017 року перебувала на обліку в Управлінні праці та соціального захисту населення Черкаської РДА та отримувала допомогу при народженні дитини, державну соціальну допомогу малозабезпеченим сімям, також на її імя оформлено субсидію для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг. Допомогу при народженні дитини відповідачці призначено з 01 березня 2017 року по 31 січня 2019 року. При цьому в період з 01 березня 2017 року по 31 травня 2017 року призначено по 2131 грн. 11 коп., щомісячно та з 01 червня 2017 року по 31 січня 2019 року по 860 грн. Державну соціальну допомогу малозабезпеченим сімям відповідачка отримувала в період з 01 січня 2017 року по 30 червня 2017 року у розмірі 5703 грн. 54 коп., щомісячно, з 01 травня 2017 року у звязку зі збільшенням прожиткового мінімуму - у розмірі 6125 грн. 90 коп. Субсидію на опалювальний період з 01 листопада 2016 року по 30 квітня 2017 року відповідачці призначено у розмірі 4570 грн. 02 коп., щомісячно з 01 квітня 2017 року - у розмірі 4683 грн. 45 коп. 18 липня 2017 року відповідачка звернулася до позивача з заявою про призначення їй державної соціальної допомоги малозабезпеченим сімям з 01 липня 2017 року. Однак рішенням Управління праці та соціального захисту населення Черкаської РДА від 17 серпня 2017 року їй було відмовлено у призначенні вищевказаної допомоги з 01 липня 2017 року, оскільки за результатами верифікації Міністерства фінансів достовірності інформації, поданої громадянами для надання житлової субсидії, позивачу стало відомо, що сімя відповідачки здійснила купівлю майна на суму, що перевищує 50 000 грн. протягом 12 місяців перед зверненням за призначенням житлової субсидії та державної соціальної допомоги малозабезпеченим сімям і на суму, яка на час звернення перевищила 10-кратну величину прожиткового мінімуму для сімї, а точніше 20 липня 2016 року, відповідачка придбала будинок вартістю 80 000 грн. та земельну ділянку вартістю 40 000 грн. Указані відомості, а саме факт придбання земельної ділянки відповідачкою не були зазначені у Декларації, заповненої 26 січня 2017 року. Тобто, позивачу було надано лише договір купівлі-продажу житлового будинку на суму 80 000 грн., що не перевищувало 10-кратну величину прожиткового мінімуму для сімї відповідачки, тим самим дало підстави для призначення позивачем державної соціальної допомоги відповідачці, як малозабезпеченій сімї на період з 01 січня 2017 року по 30 червня 2017 року, в результаті чого виникла переплата державної соціальної допомоги за указаний період у розмірі 36 127 грн. 31 коп. На сьогоднішній день сума надміру виплачених коштів відповідачкою не повернута. Просить суд стягнути з відповідачки на користь позивача надміру виплачену державну соціальну допомогу малозабезпеченим сімям у розмірі 36 127 грн. 31 коп. У судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали та пояснили, що під час оформлення відповідачкою в Управлінні праці та соціального захисту населення соціальної допомоги малозабезпеченим сімям, нею було надано недостовірні дані про майновий стан сімї, а саме не надано інформації про придбання земельної ділянки за 12 місяців перед зверненням, що вплинуло на встановлення права відповідачки на призначення соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям, внаслідок чого їй були надміру виплачені грошові кошти. Факт надання відповідачкою неправдивих даних щодо майнового стану сімї, позивачем було встановлено за результатами верифікації Міністерства фінансів достовірності інформації, поданої громадянами для надання житлової субсидії. Тобто, оформляючи соціальну допомогу малозабезпеченим сімям відповідачкою були надані відомості лише щодо придбання будинку та надано договір купівлі-продажу житлового будинку на суму 80 000 грн., що не перевищувало 10-кратну величину прожиткового мінімуму для сімї відповідачки, що стосується земельної ділянки, відповідачкою відомостей надано не було. У листопаді 2017 року до відповідачки звернувся позивач про добровільне відшкодування надміру сплачених коштів та лише після повідомлення про результати верифікації, відповідачка 28 липня 2017 року долучила договір купівлі-продажу земельної ділянки. Тоді як, до 30 листопада 2016 року у субсидії для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, даних про земельну ділянку вказано не було. Відповідачка, відчуваючи свою вину та усвідомлюючи, що відшкодування збитків управлінню нею неминуче, 15 серпня 2017 року разом зі своєю подругою [PERSON] прибули до управління до відділу соціальної допомоги та силоміць відібрали особову справу з рук начальника відділу соціальної допомоги управління, після чого повернули її пошкодженою, не в повному обсязі, а також з дописами у декларації та заяві про призначення державної соціальної допомоги від 26 січня 2017 року. Факт вилучення особової справи та її істотне пошкодження відповідачкою, встановлено висновком ЧВП ГУНП в Черкаській області про результати перевірки по зверненню до Черкаського відділу поліції [PERSON] - начальника відділу соціальної допомоги управління. Просять суд позовні вимоги задовольнити. Відповідачка у судовому засіданні позовні вимоги не визнала та пояснила, що 20 липня 2016 року її сімєю була продана належна їм на праві власності квартира в м. Черкаси та придбано житловий будинок з надвірними спорудами та земельну ділянку, розташовані в с. Яснозіря, Черкаського району, Черкаської області. У селі їй запропонували отримати субсидію і коли вона через 3-4 місяці звернулася з приводу її отримання, їй її надали. 26 січня 2017 року через представника виконавчого комітету Яснозірської сільської ради - [PERSON] вона подала до Управління праці та соціального захисту населення ЧРДА заяву про призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сімям. До заяви було додано усі документи необхідні для оформлення допомоги. Заяву вона заповнювала самостійно, так як на той час перебувала у відпустці, у заяві нічого не підкреслювала, довідку з сільської ради про відсутність у її власності земельної ділянки ніколи не отримувала і до Управління праці її не подавала. Стверджує, що нею до заяви було додано довідку Яснозірської сільської ради від 26 січня 2017 року, в якій зазначено про наявність у власності її сімї земельної ділянки. Також вказала, що власноручно заповнювала декларацію про доходи та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням усіх видів соціальної допомоги від 26 січня 2017 року у присутності уповноваженої виконавчого комітету Яснозірської сільської ради - [PERSON] та зазначала про укладення нею договорів купівлі продажу будинку та земельної ділянки від 20 липня 2016 року, тобто приховати або навмисно надати недостовірні дані про доходи або майновий стан сімї вона мала. З телефонного дзвінка представника виконавчого комітету Яснозірської сільської ради вона дізналася, що їй знову необхідно зробити копії документів, що стосуються купівлі будинку і заповнити заяву. Крім цього остання повідомила, що їй можливо доведеться повернути виплати, однак чому не пояснила. Вона вимагала пояснити у уповноваженої, чому з неї мають намір стягнути отриману допомогу, якщо вона надавала усі необхідні дані, про які говорила уповноважена. Зателефонувавши на «гарячу лінію», працівник Управління праці і соціального захисту населення, пояснила їй, що у неї буде новий період допомоги з якого доведеться повертати попередню допомогу, оскільки нею були надані недостовірні дані. Звернувшись до Управління праці та соціального захисту населення з метою ознайомлення зі своєю справою, вона помітила, що у заяві містився не її почерк та не її підпис. Зі слів уповноваженої сільської ради по субсидіях вона дізналася, що початкова заява була написана нею. Допис у заяві був здійснений однією і тією ж рукою. Просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Представник відповідачки у судовому засіданні позовні вимоги не визнала та пояснила, що твердження представників позивача, що відповідачкою умисно приховано відомості, які впливають на призначення допомоги та надано недостовірні дані для отримання допомоги малозабезпеченим сімям не відповідають дійсності, оскільки позивачем належним чином не доведено факту надання відповідачкою офіційних документів із неправдивими відомостями та їх пошкодження або знищення. Також у позовній заяві вказано про здійснення на користь відповідачки виплати соціальної допомоги в період з 01 січня 2017 року по 30 червня 2017 року у розмірі 5703 грн. 54 коп. щомісячно, а з 01 травня 2017 року - в розмірі 6125 грн. 90 коп., тобто загальна сума виплаченої допомоги мала б становити 35065 грн. 96 коп. В той же час, позивач просить стягнути надміру виплачену допомогу в сумі 36127 грн. 31 коп. При цьому, позивачем не надано належних доказів про розмір та час перерахування відповідачу грошових коштів, як допомоги. Крім того, отримавши від відповідачки інформацію про придбання нею земельної ділянки та домоволодіння, позивач не мав обєктивних перешкод для того, щоб ще у січні - лютому 2017 року, встановити відсутність правових підстав для призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сімям. Однак незважаючи на це управління добровільно здійснювало виплату такої допомоги відповідачці. Просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Свідок [PERSON], яка працює уповноваженою особою сільської ради по субсидіях у судовому засіданні пояснила, що відповідачка звернувшись до неї і надавши документи, зокрема паспорт, довідку про навчання сина, договір купівлі-продажу попросила її заповнити заяву на отримання державної соціальної допомоги і декларацію, оскільки у неї маленька дитина, вона не має часу стояти у черзі. Погодившись допомогти відповідачці, вона заповнила усі необхідні документи з її слів та передала в Управління праці та соціального захисту населення, після чого відповідачці було призначено допомогу за перше півріччя. Заяви і декларація була підписана відповідачкою. Також вказала, що надававши довідки про наявність чи відсутність у власності відповідачки земельної ділянки, вона керувалася даними погосподарської книги, у якій містяться відомості про належність чи відсутність особі земельної ділянки, тобто довідка про земельну ділянку була виготовлена не зі слів відповідачки. Нею було виготовлено дві довідки про земельну ділянку, що належить відповідачці одна з яких була виписана для оформлення відповідачкою субсидії, у якій нею було зазначено відомості про відсутність у власності відповідачки земельної ділянки, оскільки у погосподарській книзі навпроти її прізвища, як власника, були відсутні відомості про наявність земельної ділянки. Тоді як, при оформленні відповідачкою соціальної допомоги, нею була виписана інша довідка із зазначенням земельної ділянки площею 0,37 га, оскільки за колишнім власником у якого відповідачкою було придбано домоволодіння, рахувалася земельна ділянка. Також дані довідок про наявністьо земельної ділянки у відповідачки нею переписувалися, а саме на її прохання це зробила стороння особа, оскільки вона хотіла, щоб указана довідка була написана не її почерком, так як такі довідки видають землевпорядники, а не уповноважені сільської ради, як вона, тому вона боялася погроз відповдіачки, яка погрожувала їй відповідальністю за те, що довідка складена її почерком. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що 15 вересня 2017 року перебуваючи в Управлінні праці та соціального захисту населення, де брала довідки по малозабезпеченим сімям, виходячи з кабінету вона побачила відповідачку, яка була дуже засмученою. Остання повідомила їй, що її на прийом викликала [PERSON] звинувативши у поданні неправдивої інформації та що їй необхідно буде повернути виплачені кошти. В цей час відповідачка направлялася до архіву та мала намір зробити копії зі справи. Пройшовши разом з нею, у архіві вони зустріли [PERSON], яка повідомила, що справа знаходиться у [PERSON] Увійшовши до кабінету [PERSON], відповідачка запитала, чи можна зробити копії з матеріалів її справи, на що остання не погодилася, відсунувши справу вбік, ближче до неї. Узявши справу в руки вона передала її відповідачці, яка взяла останню сторінку з указаної справи, а саме заяву яка була підписана не нею і зробила з неї копію, оскільки мала на це право. Після цього [PERSON] повідомила їх, що викликала поліцію та щоб вони не розходилися. Чула як [PERSON] сказала [PERSON], що за те що накоїла буде відповідати у суді. Пошкоджених аркушів у справі не було, справа була не зшитою, підколена скорозшивачем. У поліцію з приводу звернення Управління праці та соціального захисту населення її не викликали. Суд, заслухавши думку учасників процесу, пояснення свідків, дослідивши письмові матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Згідно довідки № НА-74/01-17 від 17 серпня 2017 року вбачається, що відповідачка перебуває на обліку в управлінні праці та соціального захисту населення Черкаської РДА, як отримувач допомоги при народженні дитини, державної соціальної допомоги малозабезпеченим сімям та субсидії для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг. Відповідно до довідки Міністерства соціальної політики України від 19 січня 2018 року вбачається, що відповідачка перебуває на обліку в управлінні праці та соціального захисту населення Черкаської РДА і отримала державну соціальну допомогу малозабезпеченим сімям у період за 01 січня 2017 року по 01 червня 2017 року у розмірі 36 127 грн. 31 коп. Відповідно до рішення органу соціального захисту населення від 17 серпня 2017 року відповідачці на її звернення від 18 липня 2017 року про призначення допомоги було відмовлено у призначенні допомоги з 01 липня 2017 року, оскільки за результатами верифікації Міністерства фінансів достовірності інформації, позивачу стало відомо, що сімя відповідачки здійснила купівлю майна на суму, що перевищує 50 000 грн., протягом 12 місяців перед зверненням за призначенням житлової субсидії та державної соціальної допомоги малозабезпеченим сімям і на суму, яка на час звернення перевищила 10-кратну величину прожиткового мінімуму для сімї. Вказане підтверджується договорами купівлі-продажу будинку та землі від 20 липня 2016 року. Згідно ст. 7 ЗУ «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім'ям» державна соціальна допомога не призначається у випадках, коли з'ясовано, що малозабезпечена сім'я має додаткові джерела для існування, а також хто-небудь із її складу протягом 12 місяців перед зверненням за наданням державної соціальної допомоги здійснив покупку або оплатив послуги на суму, яка на час звернення перевищує 10-кратну величину прожиткового мінімуму для сім'ї. Відповідно до ст. 5 ЗУ «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім'ям» розмір державної соціальної допомоги визначається як різниця між прожитковим мінімумом для сім'ї та її середньомісячним сукупним доходом, який обчислюється за методикою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах трудових відносин, соціального захисту населення, але цей розмір не може бути більшим ніж 75 відсотків прожиткового мінімуму для сім'ї. Як вбачається з договорів купівлі-продажу житлового будинку та земельної ділянки від 20 липня 2016 року, ринкова вартість будинку становить 79 739 грн., остаточна ціна продажу 80 000 грн., ринкова вартість земельної ділянки 39320 грн., остаточна ціна продажу 40 000 грн., тобто відповідачкою було здійснено купівлю майна на суму 120 000 грн., що перевищує 10-кратну величину прожиткового мінімуму для сімї, тому вона не мала права отримувати державну соціальну допомогу малозабезпеченим сімям. Відповідно до ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Згідно ст. 1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача. Тобто, безпідставно виплачена державна соціальна допомога малозабезпеченим сімям підлягає примусовому стягненню із набувача за умови недобросовісності останнього, зокрема подання ним недостовірних даних для отримання такої допомоги або умисного приховання відомостей, які впливають на призначення допомоги. Посилання представників позивача на те, що відповідачка з метою отримання державної допомоги малозабезпеченим сімям умисно приховала відомості та надала недостовірну інформацію, що впливає на призначення допомоги і лише після того, як позивачем були повідомлені результати верифікації долучила до матеріалів справи копію договору купівлі-продажу земельної ділянки та довідку з сільської ради про наявність у її власності земельної ділянки, спростовуються показами свідка [PERSON], яка вказала, що працюючи уповноваженою особою Яснозірської сільської ради по субсидіях вона власноручно на прохання відповідачки заповнювала заяву про призначення їй допомоги, декларацію про її доходи, також згідно даних погосподарської книги готувала довідку про відсутність у власності відповідачки земельної ділянки та передавала усі необхідні документи до Управління праці та соціального захисту населення. Вказане підтверджується витягом з журналів реєстрації заяв, у якому почерк співпадає з почерком у заяві про призначення допомоги, тобто заява була написана не відповідачкою. Також суд констатує, що згідно абз. 3 п. 1 договору купівлі-продажу житлового будинку від 20 липня 2016 року, який був наданий до Управління і це не заперечується представниками позивача, вбачається, що земельна ділянка площею 0,34 га, на якій знаходиться житловий будинок відчужується одночасно, тобто наміру відповідачки приховати відомості про наявність у її власності земельної ділянки не було. Це свідчить про неналежне вивчення наданих для оформлення допомоги документів відповідними уповноваженими працівниками. Крім того, суд критично оцінює посилання представників позивача, що відповідачкою силоміць було відібрано її особову справу щодо призначення допомоги з рук начальника відділу соціальної допомоги управління та повернуто її перерваною та пошкодженою, не в повному обсязі, з дописками у декларації та заяві про призначення державної соціальної допомоги та з долученням заміненої довідки про наявність земельної ділянки, оскільки згідно показів свідка [PERSON] наданих у судовому засіданні вбачається, що дописи у заяві та декларації були здійсненні нею особисто та на її прохання сторонніми особами, оскільки на неї був тиск з боку відповідачки, про притягнення її до відповідальності, також вона вказала, що саме нею до матеріалів особової справи була долучена довідка про наявність у власності відповідачки земельної ділянки, переписана нею без зміни її змісту, що свідчить про те, що з самого початку працівникам Управління було відомо про наявність земельної ділянки у відповідачки. Також, згідно перевірки відомостей по факту вилучення у начальника відділу соціальної допомоги управління відповідачкою своєї особової справи та її істотне пошкодження, Черкаським відділом поліції ГУНП в Черкаській області встановлено, що ознак кримінального правопорушення у даній події не встановлено. Крім того, пояснення свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], різняться між собою, оскільки одні свідки стверджують, що особова справа була пошкоджена відповідачкою, тоді як інші не підтверджують вказаного факту, тому у висновках указаної перевірки поліції не зазначено про те, що поліція прийшла до висновку, що відповідачка і справді пошкодила справу та виносила її з кабінету, міняючи одні документи на інші. Висновок позивачем до суду не оскаржувався. Тоді як, відповідно до ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 листопада 2017 року, скаргу відповідачки на бездіяльність слідчого Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області щодо невнесення відомостей про кримінальне провопорушення по факту підробки її підписів працівниками Управління праці та соціального захисту населення Черкаської РДА до ЄРДР - задоволено та на даний час продовжується досудове розслідування. Письмові пояснення працівників позивача, які знаходилися в кабінеті [PERSON] під час указаних подій, є такими, що суперечать один одному на рахунок хронології подій, що відбувалися. Так, [PERSON], [PERSON], [PERSON] стверджували, що справа була розірвана відповідачкою, що спростовується поясненнями представників позивача у судовому засіданні, які повідомили, що жоден із документів зі справи перерваний чи пошкоджений не були, а виключно скорозшивач у якому знаходилися такі документи, інші говорили, що [PERSON] винесла лише певну частину документів, щоб зробити ксерокопію, що повністю підтверджено самою [PERSON] у судовому засіданні під час допиту її у якості свідка. А саме [PERSON], яка була присутня у кабінеті начальника відділу соціальної допомоги управління, в той час коли відповідачка намагалася отримати особову справу та ознайомитися з її матеріалами, вказала у судовому засіданні, що вона взяла лише останню сторінку з указаної справи, а саме заяву, яка за повідомленням відповідачки була підписана не нею і зробила з неї ксерокопію біля архіву, після чого відразу повернула у справу. Також вказала, що особова справа пошкоджена не була, надірваною лише була папка у якій перебували матеріали даної справи. Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Управління праці та соціального захисту населення Черкаської районної державної адміністрації задоволенню не підлягають, оскільки недобросовісності у діях відповідачки та надання нею недостовірних даних для отримання державної допомоги не встановлено. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed