Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-15 00:00:00

Позивач звернувся\~до суду\~з позовом\~до Виноградівськоїсільської ради Компаніївського району Кіровограської області про визначення додаткового строку для подання заяви на прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що 25 лютого 1999 року помер її батько [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається із земельної частки (пай), що розташована на території Виноградівської сільської ради Компаніївського району Кіровоградської області. Причиною пропуску відведеного законом шестимісячного строку є те, що в силу правової необізнаності та через брак грошових коштів не звернулась вчасно до нотаріальної контори. У липні 2018 вона звернулася із заявою до приватного нотаріуса Компаніївського районного нотаріального округу [PERSON]А, в якій просила видати їй свідоцтво про право на спадщину за законом, після смерті батька, але отримала лист про відмову у вчиненні нотаріальних дій з посиланням на те, що вона не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини у визначений законом термін, а також на час відкриття спадщини не проживала постійно із спадкодавцем, що унеможливлює видати свідоцтво про право на спадщину, оскільки відсутній факт прийняття спадщини, враховуючи викладене, позивач змушений звернутись до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно до ч. 1 ст. 274\~ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Відповідно до ч. 4 ст. 19\~ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Ухвалою суду\~від 07.09.2018\~відкрито провадження\~у справі\~та призначено\~розгляд справи\~в порядку\~спрощеного позовного\~провадження,\~перше судове\~засідання призначене\~на 25.09.2018. без\~виклику сторін\~та надано\~сторонам строк\~для подання\~клопотання про\~розгляд справи\~з повідомленням\~(викликом)\~сторін.\~Окрім того,\~відповідачу було\~надано строк\~для подання\~відзиву на\~позовну заяву.Від позивача надійшло клопотання про розгляд справи без його участі, позов підтримує. Відповідач, у встановлений судом строк, на адресу суду клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін та відзиву на позовну заяву не надав, ухвалу про відкриття провадження з додатками відповідач отримав, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнав повністю. Суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів. Відповідно до ч. 2 ст. 247\~ЦПК України у\~разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв'язку з цим, на підставі ст. 247\~ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [PERSON] помер 24.02.1999, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ОЛ № 263354 від 25.04.2018.(а.с.6) Родині відносини між спадкоємцем та спадкодавцем просліджуються зі свідоцтва про народження позивача. Згідно свідоцтва про шлюб позивач змінила дошлюбне прізвище [PERSON] на [PERSON].(а.с.4-5) Приватний нотаріус Компаніївського районного нотаріального округу [PERSON]А, відмовила позивачу у вчиненні нотаріальних дій з посиланням на те, що вона не подала до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини у визначений законом термін, а також на час відкриття спадщини не проживала постійно із спадкодавцем. (а.с.9) Частина 1 ст.58 Конституції визначає, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони помякшують або скасовують відповідальність особи. Частинами 1, 3 ст.5 ЦК передбачено, що акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності; якщо цивільні відносини виникли раніше й регулювались актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обовязків, що виникли з моменту набрання ним чинності. За змістом ч.ч. 4, 5 «Прикінцевих та перехідних положень» ЦК (2004 року), відносини спадкування регулюються нормами ЦК (2004 року), якщо спадщина відкрилася не раніше 1.01.2004. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати (строк на прийняття якої закінчився до 1.01.2004) або якщо вона була прийнята хоча б одним із спадкоємців, до таких спадкових відносин застосовуються норми ЦК УРСР 1963 року. Спадкові відносини виникають із моменту відкриття спадщини. Як ч.2 ст.1220 ЦК, так і ст.525 ЦК УРСР визначають, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно свідоцтва\~про смерть [PERSON] помер 24.02.1999. Таким чином, за змістом указаних норм, відносини спадкування регулюються нормами ЦК 2004 року, якщо спадщина відкрилася не раніше 1.01.2004, а в разі відкриття спадщини до зазначеної дати (строк на прийняття якої закінчився до 1.01.2004) або якщо вона була прийнята хоча б одним зі спадкоємців, до таких спадкових відносин застосовуються норми ЦК УРСР 1963 року. Статтею 549 ЦК УРСР 1963 року, який був чинним на час виникнення спірних правовідносин, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини. Частиною 1 ст.550 ЦК УРСР 1963 року строк для прийняття спадщини, встановлений ст.549 цього кодексу, може бути подовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку й без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. Цей строк може бути подовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. Якщо в указаний строк позивач вступив в управління або володіння спадковим майном або його частиною, суд із цих підстав вирішує питання про визнання права на спадкове майно, а не про подовження пропущеного строку. Суду не надано жодного доказу, що позивач на момент смерті [PERSON] проживала зі спадкодавцем, чи вступила в управління або володіння його майном (довідки з сільської ради, тощо), крім того суду не надано доказів про спадкове майно [PERSON] Оскільки нормами ЦК 1963 року не було передбачено надання спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини, підстав для задоволення позову немає.

Outcome: dismissed