Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, мотивуючи позовну заяву тим, що в жовтні 2017 року банк запустив новий проект monobank, в рамках якого відкриваються поточні рахунки клієнтам (фізичним особам), спеціальним платіжним засобом яких є платіжні картки monobank. Після перевірки кредитної історії на платіжних картках monobank за заявою клієнтів встановлюється кредитний ліміт. Особливістю даного проекту є те, що банківське обслуговування здійснюється дистанційно, без відділень. Попередня ідентифікація відбувається за допомогою завантаження копії паспорта та РНОКПП в мобільний додаток, а видача платіжної картки після верифікації фізичної особи здійснюється або у точці видачі, або спеціалістом банку, що виїжджає за адресою, зазначеною клієнтом. Разом із встановленням на платіжній картці кредитного ліміту надається послуга переведення витрати у розстрочку. За рахунок здійснення зазначеної операції стає доступним попередньо використаний кредитний ліміт. Умови обслуговування рахунків фізичної особи в АТ «Універсал Банк» опубліковані на офіційному сайті банку та постійно доступні для ознайомлення. 03.09.2018\~року [PERSON] \~звернулася до\~банку з\~метою отримання\~банківських послуг,\~у зв`язку\~з чим\~підписала анкету-заяву\~до договору\~про надання\~банківських послуг\~від 03.09.2018\~року.\~Положеннями анкети-заяви\~визначено,\~що анкета-заява\~разом з\~Умовами,\~Тарифами,\~Таблицею обчислення\~вартості кредиту\~та Паспортом\~споживчого кредиту\~складають договір\~про надання\~банківських послуг.\~Підписавши Анкету-заяву\~відповідач підтвердив,\~що ознайомився\~та отримав\~примірники у мобільному\~додатку вказаних\~вище документів,\~що складають\~Договір та\~зобов`язується\~виконувати його\~умови.\~При цьому,\~ [PERSON] \~зазначила в\~анкеті наступне:\~«Прошу вважати\~наведений зразок\~мого власноручного\~підпису або\~його аналоги\~(у\~тому числі\~мій електронний/електронний\~цифровий підпис)\~обов`язковим\~при здійсненні\~операцій за\~всіма рахунками,\~які відкриті\~або будуть\~відкрити мені\~в банку.\~Я засвідчую\~генерацію ключової\~пари з особистим ключем\~та відповідним\~йому відкритим\~ключом:\~ [NUMBER] ,\~яка буде\~використовуватися для\~накладення електронного\~цифрового підпису\~у мобільному\~додатку з\~метою засвідчення\~моїх дій\~згідно з\~договором.\~Також я\~визнаю,\~що електронний\~цифровий підпис\~є аналогом\~власноручного підпису\~та його\~накладення має\~рівнозначні юридичні\~наслідки із\~власноручним підписом\~на документах\~та паперових\~носіях.\~Я підтверджую,\~що всі наступні правочини\~(у\~тому числі\~підписання договорів, угод,\~листів,\~повідомлень)\~можуть вчинятися\~мною та/або\~банком з\~використанням електронного\~цифрового підпису. Усе листування щодо цього договору прошу здійснювати через мобільний додаток або через інші дистанційні канали, відповідно до умов договору». На підставі укладеного договору відповідач отримала кредит в розмірі 5000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] . Відповідач [PERSON] не виконувала\~належним чином\~умови договору,\~у зв`язку\~з чим\~у неї\~утворилася заборгованість,\~яка станом\~на 23.03.2020\~року становить\~17803,33\~грн.,\~яка складається\~з: загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 6754,18 грн.; заборгованості за пенею та комісією 11049,15 грн. Оскільки на даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання своїх зобов`язань і не погашає заборгованість за договором, що є порушенням законних прав та інтересів банку, тому позивач змушений був звернутися в суд з даним позовом. В судове засідання представник позивача не з`явився, проте подав до суду клопотання в якому просив розгляд справи провести за відсутності представника позивача та задовольнити в повному обсязі позовні вимоги АТ «Універсал Банк». Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, проте її представник подав до суду заяву, в якій просив розгляд справи провести за його відсутності та відповідача. Також зазначив, що позовну заяву АТ «Універсал Банк» не визнають та просять відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Згідно із ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав. Правилами ст. 12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Судом встановлено,\~що 03.09.2018\~року [PERSON] \~звернулась до\~банку з\~метою отримання\~банківських послуг,\~у зв`язку\~з чим\~підписала анкету-заяву\~до договору\~про надання\~банківських послуг\~від 03.09.2018\~року (а.с. 7-22). Положеннями анкети-заяви визначено, що анкета-заява разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг. Відповідач підтвердила, що ознайомився та отримав примірники у мобільному додатку вказаних документів, що складають Договір та зобов`язується виконувати його умови. При цьому, [PERSON] зазначила в анкеті наступне: «Прошу вважати наведений зразок мого власноручного підпису або його аналоги (у тому числі мій електронний/електронний цифровий підпис) обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкриті або будуть відкрити мені в банку. Я засвідчую генерацію ключової пари з особистим ключем та відповідним йому відкритим ключом: [NUMBER] , яка буде використовуватися для накладення електронного цифрового підпису у мобільному додатку з метою засвідчення моїх дій згідно з договором. Також я визнаю, що електронний цифровий підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах та паперових носіях. Я підтверджую, що всі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися мною та/або банком з використанням електронного цифрового підпису. Усе листування щодо цього договору прошу здійснювати через мобільний додаток або через інші дистанційні канали, відповідно до умов договору». На підставі укладеного договору відповідач отримала кредит в розмірі 5000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на поточний рахунок, спеціальним платіжним засобом якого є платіжна картка [NUMBER] (а.с. 45). Згідно із\~умовами вказаного\~договору позивач\~виконав свої\~зобов`язання у\~повному обсязі\~та надав\~відповідачу [PERSON] \~можливість розпоряджатись\~кредитними коштами\~на умовах\~передбачених договором та в межах встановленого кредитного ліміту (а.с. 43-44). Відповідно до\~п.\~5.16\~Загальних умов\~випуску та\~обслуговування платіжних\~карток,\~у разі\~порушення терміну\~сплати щомісячного\~мінімального платежу\~понад 90\~днів вся\~заборгованість за\~кредитом вважається\~простроченою (істотне порушення клієнтом зобов`язань). На залишок простроченої заборгованості банк нараховує, а клієнт сплачує штраф у розмірі згідно із Тарифами, але не більше 50% від суми одержаного клієнтом кредиту. При цьому діє відсоткова ставка за користування кредитом у розмірі 0,00001 % річних. Звертаючись до суду із даним позовом, АТ «Універсал Банк» вказує про\~те,\~що у порушення умов договору відповідач [PERSON] свої зобов`язання\~за договором\~не виконала.\~У зв`язку\~з чим\~у неї утворилася\~заборгованість,\~яка станом\~на 23.03.2020\~року становить\~17803,33\~грн.,\~яка складається\~з: загального залишку заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту) 6754,18 грн.; заборгованості за пенею та комісією 11049,15 грн. (а.с. 6). Правовідносини, що виникли між сторонами ґрунтуються на вимогах норм ЦК України щодо зобовязань та їх виконання. Відповідно до ст. 536 ЦК України, за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплачувати проценти; розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства. Суд звертає увагу, що надана суду копія Анкети-заяви до Договору про надання банківських послуг від 03.09.2018 року містить лише погодження відповідача, що ця Анкета-заява разом з Умовами, Тарифами, Таблицею обчислення вартості кредиту та Паспортом споживчого кредиту складають договір про надання банківських послуг, однак не містить даних про отримання відповідачем кредиту, про відкриття кредитного рахунку та про видачу кредитної картки відповідачу. В Анкеті-заяві відсутні відомості щодо виданої відповідачу кредитної картки та відомості щодо розміру бажаного кредитного ліміту за платіжною картою. Зазначені обставини унеможливлюють встановлення судом розміру отриманого кредиту, тривалості пільгового періоду по кредиту, розміру процентної ставки за користування кредитом, розміру обов`язкового щомісячного платежу та розміру неустойки за несвоєчасне погашення кредиту тощо. Згідно з наданим позивачем розрахунком заборгованість відповідача перед ним за договором від 03 вересня 2018 року станом на 23 березня 2020 року становить 17803,33 гривні. В зв`язку з цим, на думку позивача між ним та відповідачем виник спір з приводу повернення грошових коштів, отриманих у кредит. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.\~207\~ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526\~ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною 2 ст.\~1054\~ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із ч.1 ст.\~633\~ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Згідно з вимогами ст.\~634\~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Оскільки умови договорів приєднання розробляються бан-ком, то вони повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку з чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент ( споживач послуг банку ) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. Саме такий висновок зроблений Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 03 липня 2019 року, справа № 342/180/17. Судом встановлено, що [PERSON] з 03 вересня 2018 року по 01 лютого 2019 року користувалася кредитними коштами, сплачувала заборгованість за кредитом та відсотки за його користування та інші платежі (а.с. 43-44). Встановлено, що починаючи з 03 вересня 2018 року з рахунку\~ [PERSON] зафіксовано зняття кредитних коштів, на які в подальшому було здійснено відповідні нарахування за кредитним договором. За змістом ст.\~1056-1\~ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до ч.1 ст.\~1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі ст. 1049 згаданого Кодексу, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. Згідно із ч. 1 ст.\~1050\~ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно достатті 625 цього Кодексу. Враховуючи викладене, у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). Банк, пред`являючи вимоги про погашення кредиту, просив у тому числі, крім тіла кредиту (сума, яку фактично отримав в борг позичальник), стягнути складові його повної вартості, зокрема заборгованість за пенею та комісією. Позивач,\~обґрунтовуючи право\~вимоги в\~цій частині,\~в тому\~числі їх\~розмір і\~порядок нарахування,\~крім самого\~розрахунку кредитної\~заборгованості за\~договором,\~посилався на\~Тарифами та Умовами, які викладені на банківському сайті http://www.monobank.ua/terms, як невід`ємні частини спірного договору. Витягом з\~Умов обслуговування\~рахунків фізичної\~особи,\~які викладені\~на банківському\~сайті http://www.monobank.ua/terms, та Тарифів, що надані позивачем на підтвердження позовних вимог, визначені, в тому числі: пільговий період користування коштами, процентна ставка, права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, зокрема пеня за несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів, штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобов`язань та їх розміри і порядок нарахування. При цьому,\~матеріали справи\~не містять\~підтверджень,\~що саме\~ці Умов\~обслуговування рахунків\~фізичної особи та Тарифи розуміла відповідач та ознайомилася і погодилася з ними, підписуючи заяву-анкету до Договору про надання банківських послуг, а також те, що вказані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів взагалі містили умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами та щодо сплати неустойки (пені, штрафів), та, зокрема саме у зазначеному в цих документах, що додані банком до позовної заяви розмірах і порядках нарахування. На думку суду, роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в умови та правила споживчого кредитування, що підтверджено й у постанові Верховного Суду України від 11 березня 2015 року (провадження № 6-16цс15) та не спростовано позивачем. За таких обставин відсутність в анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків, поданий банком витяг з Умов та Тарифи не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, встановлена до укладеного з [PERSON] кредитного договору, оскільки вони достовірно не підтверджують вказаних обставин. Суд вважає, що в даному випадку також неможливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634\~ЦК України за\~змістом якої\~-\~договором приєднання\~є договір,\~умови якого\~встановлені однією\~із сторін\~у формулярах\~або інших\~стандартних формах,\~який може\~бути укладений\~лише шляхом\~приєднання другої\~сторони до\~запропонованого договору\~в цілому,\~оскільки Умови,\~що розміщені\~на офіційному\~сайті позивача\~неодноразово могли\~змінювалися самим\~АТ «Універсал Банк», і доказів, що саме ці Умови існували на час укладення договору, суду не надано. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови обслуговування рахунків фізичної особи, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, що зазначені у наданому розрахунку, надані банком Витяг з Умов та Тарифи не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Як видно\~із матеріалів\~справи,\~позивачем не\~надано примірник Умов обслуговування\~рахунків фізичної\~особи та Тарифів,\~які містили\~б підпис\~відповідача про\~ознайомлення з\~умовами кредитування. Крім того, враховуючи, що фактично отримані та використані позичальником кошти в добровільному порядку «Універсал Банк» повернуті, проте в більшій сумі, враховуючи, що заборгованість по відсоткам у відповідача відсутня. Слід відзначити, що з наданого позивачем розрахунку заборгованості слідує, що за рахунок тіла кредиту погашалися нараховані відсотки (розмір яких сторонами не узгоджувався) і тим самим тіло кредиту не зменшувалося. Відтак, позивач не вправі вимагати захисту своїх прав через суд - шляхом зобов`язання виконати боржником обов`язку з повернення фактично отриманої суми кредитних коштів. Слід відзначити, що у Анкеті-заяви, підписаної сторонами, відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, комісії) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. Разом з тим, 04 вересня 2018 року [PERSON] звернулася до Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області із заявою про прийняття заходів щодо невідомого хлопця, який 04.09.2018 року близько 00 год. 50 хв. таємно, шляхом вільного доступу, перебуваючи в квартирі [ADDRESS] , незаконно скоїв крадіжку банківської картки «Mono Bank», з якої в подальшому було знято грошові кошти в сумі 4000,00 грн. З матеріалів справи вбачається, що 04.09.2018 року на підставі заяви [PERSON] внесені до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною першої статті 185 КК України за № 12018020010003643 та розпочато досудове розслідування (а.с. 110). Так, з деталізованої виписки по картковому рахунку відповідача вбачається, що 04.09.2018 року в період з 01 год. 32 хв. по 01 год. 35 хв. в банкоматі, що розміщений на просп. Космонавтів, було знято з рахунку [PERSON] поетапно грошові кошти в розмірі 1040,00 грн., 1040,00 грн., 1040,00 грн., та 728,00 грн. Загальна сума становить 3848,00 грн. Отже, частина кредитної заборгованості виникла внаслідок списання коштів з рахунка позичальника через шахрайські дії третьої особи. З огляду на викладене, суд не приймає до уваги твердження відповідача з приводу того, що з її рахунку було викрадено грошові кошти в сумі 4000,00 грн. Відповідно до положень статті 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно з пунктом 37.2 статті 37 Закону України Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню у розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Відповідно до пунктів 7, 8 Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, затвердженого постановою правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705, емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу.\~Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Судом встановлено, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила правоохоронні органи про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, у межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог АТ «Універсал Банк». При вирішенні спору суд також прийняв до уваги правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15. Верховний Суд у постанові від 14 лютого 2018 року у справі № 127/23496/15-ц (касаційне провадження № 61-3239св18) вказану правову позицію підтримав. Отже, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, встановивши правовий характер спірних правовідносин, шляхом дослідження всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявних у справі доказів, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини по справі, які складають правову підставу позову, суд дійшов висновку про відмову в позові, виходячи з необґрунтованості та недоведеності позовних вимог. Оскільки суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, то відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати слід залишити за позивачем. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed