Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , оскільки 28.10.2018 року відбулось залиття її квартири. За Актом КП «ЖКС «Фонтанський» дільниця №9 від 29.10.2018 року, залиття квартири відбулось внаслідок халатного відношення до сантехнічних приборів власника квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище.\~ Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча про час, дату та місце судового засідання був повідомлений у встановленому порядку, поважних причин неявки суду не представив, чим позбавив суд можливості вислухати його пояснення та думку по суті. Заяви про розгляд справи за його відсутністю суду не надано. Згідно до п. п. 6, 7 ч. 2\~ст. 43 ЦПК України\~учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. Крім того, ухвала суду про відкриття провадження у даній справі розміщена в Єдиному державному реєстрі судових рішень та на електронному сайті Приморського районного суду м. Одеси, тобто ухвала суду є доступною для ознайомлення та загальновідомою.\~ Відповідно до ч. 1\~ст. 44 ЦПК України\~учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною\~Законом №475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Суд, у зв`язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважність причин такої неявки в судове засідання, ненаданням відповідачем відзиву на позов, зі згоди представника позивача, ухвалив слухати справу у відсутності відповідача, згідно ст.\~ст. 280-281 ЦПК України, при заочному розгляді на підставі наявних у справі доказів. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 28.10.2018 року відбулось залиття квартири позивача, а саме: у коридорі наявні сліди затоплення на шпалерах площею 3 м2; у передпокої роздутий ламінат площею 6 м2; у спальні наявні сліди затоплення на стелі площею 3 м2; у кухні наявні сліди затоплення на стелі площею 1 м2; у кухні на стінах відійшли шпалери площею 1,5 м2; у ванній кімнаті деформована дверна коробка. Це підтверджуються Актом КП «ЖКС «Фонтанський» дільниця №9 від 29.10.2018 року, відповідно до якого залиття квартири відбулось внаслідок халатного відношення до сантехнічних приборів власника квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище, а саме: при виконанні будівельних робіт у квартирі не був закритий кран перед радіатором опалення. 10.04.2019 року між позивачем та ТОВ «Галтекс Плюс» був укладений договір №VR190410-003 на проведення оцінки майна. Відповідно до п. 1.1. договору оцінки Замовник доручає, а Виконавець приймає на себе зобов`язання по виконанню оцінки матеріальних збитків, які були нанесені внаслідок залиття квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (згідно з квитанцією №17А29433D8 від 23.04.2018 року вартість послуг з оцінки склала 2\~400 грн.). На виконання зазначеного договору був складений Звіт про незалежну оцінку від 11.04.2019 року, за висновком якого матеріальні збитки, нанесені внаслідок залиття квартири становлять 55\~706 грн. 18.09.2019 року між позивачем та ФОП [PERSON] був укладений договір №4 на проведення ремонтних робіт. Відповідно до якого Замовник доручає, а Виконавець приймає на себе зобов`язання виконати ремонтні роботи в квартирі, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Пункт 2.1 даного договору передбачає, що загальна вартість робіт становить 55\~706 грн. Ремонтні роботи були виконані в повному обсязі, що підтверджується довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за листопад 2019 року, Актом №1 приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2019 року, договірною ціною, локальним кошторисом №2-1-1 та підсумковою відомістю ресурсів. Вартість виконаних робіт була сплачена відповідно до меморіальних ордерів №МАВ2991796 від 23.09.2019р., №МАВ3023031 від 25.09.2019р., №МАВ3585862 від 19.11.2019р. та №МАВ3636954 від 26.11.2019р. Статтею 319\~ЦК України встановлено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до ч.1 ст.10\~ЖК України громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Статтею 151\~ЖК України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені цивільним законодавством. Відповідно до Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою КМУ від 24 січня 2006 року №45, власники квартир зобов`язані використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Статтею 22\~ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. У зазначеній нормі права, яка встановлює загальні підстави відшкодування шкоди в рамках деліктних (позадоговірних) зобов`язань, під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається в зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Шкода це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки завдана шкода (реальна шкода та упущена вигода) відшкодовується в повному обсязі. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір. Статтею 1192\~ЦК України визначені способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого. З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до частини четвертої\~статті 263 ЦПК України\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Розглядаючи аналогічні справи, Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2019\~року\~у справі №463/2473/15 (провадження №61-25053св18), у постанові від 30 жовтня 2019 року у справі №522/22726/15 (провадження №61-25847св18), зробив правовий висновок проте, що «відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди, протиправну поведінку заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди слід встановити наявність у діях винної особи усіх чотирьох елементів складу цивільного правопорушення (протиправної поведінки), ступінь її вини у розумінні\~статті 1193 ЦК України. Згідно частини другої\~статті 1166 ЦК України\~особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини». Враховуючи факт залиття квартири позивача, причину та розмір завданої шкоди майну позивача, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача є обґрунтованим висновок про наявність передбачених законом підстав для задоволення позовних вимог про відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири. Аналогічних правових висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 13 березня 2019 року у справі №727/6631/17 (провадження №61-11357св18), у постанові від 27 березня 2019 року у справі №643/19078/15 (провадження №61-17963св18), у постанові\~від 26 вересня 2019 року у справі №727/10498/16 (провадження №61-32493св18), у постанові від 17 жовтня 2019 року у справі №761/15810/15 (провадження №61-21913св18). Частиною 1 ст.\~23\~ЦК України особі гарантоване право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.\~ Пунктом 3 ч. 2 ст.\~23\~ЦК України встановлено, що моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. За положеннями ч. 1 ст.\~1167\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.\~ Право особи на відшкодування моральної (немайнової) шкоди виникає за умови наявності такої шкоди, протиправності діяння її заподіювача, наявності причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Вирішуючи питання про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Враховуючи характер та обсяг душевних страждань, яких зазнав позивач у зв`язку з пошкодженням у результаті залиття квартири, виходячи з засад розумності та справедливості, суд вважає за можливе визначити розмір відшкодування моральної шкоди у сумі 2 000,00 грн. Внаслідок залиття квартири відповідачем, позивачу були завдані збитки у сумі 59\~400 грн. (55\~000 грн. вартість ремонтних робіт, 2\~400 грн. вартість послуг з оцінки завданих збитків та 2\~000 грн. моральна шкода). Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~ЦПК України. Згідно\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом, у передбачених\~ЦПК Українивипадках. Відповідно до ч. 1\~ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до змісту ч. 2\~ст. 141 ЦПК України\~судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі задоволення позову покладаються на відповідача. Після всебічного, повного дослідження, оцінки наявних матеріалів та обставин справи суд дійшов висновку, щодо необхідності задоволення позовних вимог, вважає їх обґрунтованими і доведеними, а також такими, що знайшли своє підтвердження у судовому засіданні.

Outcome: approved