Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Просить стягнути з відповідача 82\~214грн в завданих збитків та судові витрати. В обґрунтування позову позивач посилається на те, що він є власником квартири [ADDRESS] . 14.01.2020р. його квартиру було затоплено сусідом зверху , який проживає за зазначеною адресою квартирі [ADDRESS] . Причиною затоплення послугувала поломка сантехнічного обладнання в квартирі відповідача. Згідно зведеного кошторису , складеного інженером проектувальником ВГО «Гільдія проектувальників у будівництві» вартість проведення ремонту становить 82\~214грн. В добровільному порядку відповідач відмовляється відшкодовувати завдані збитки в зв`язку з чим він змушений звернутися з даним позовом до суду. На адресу суду від відповідача надійшов відзив в якому він заперечував проти стягнення з нього збитків розмірі 82\~214грн., просив задовольнити в частині відшкодування в розмірі 31\~625грн. надавши зведений кошторисним розрахунку вартості ремонту квартири [ADDRESS] за поточними цінами станом на 03.05.2020р. зроблений інженером проектувальником ФОП [PERSON] . Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, надали суду заяви в якій просили розгляд справи проводити за їх відсутності. В заяві уточнили суму позову , просили стягнути з відповідача 35\~000 грн в рахунок відшкодування збитків. Відповідач та його представник в судове засідання не з`явилися, надали суду заяви в якій просили розгляд справи проводити за їх відсутності. Не заперечували проти задоволення уточнених позовних вимог та стягнення суми завданої шкоди у розмірі 35\~000грн. Відповідно до ч. 2ст. 247\~ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень\~ЦПК України\~розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] \~згідно свідоцтва\~про право\~власності на\~нерухоме майно\~від 24.05.2013\~року є\~власником квартири\~ [ADDRESS] ( а.с.7) Згідно акту про залиття квартири [ADDRESS] 1 від 16.01.2020р. складеного членами ОСББ «Наш успіх» затвердженого головою правління [PERSON] 14.01.2020р. біля 13-00 год було виявлено залиття холодною водою вищезазначеної квартири з квартири [ADDRESS] . Причиною залиття стало прорив пластикового корпусу фільтра холодного водопостачання у [ADDRESS] . В ході обстеження зафіксовано мокрі плями на стелях, відшарування шпалер від стін, часткове набухання ламінату у коридорі, спальні та балконі ( а.с.8) Таким чином, вказаним вище актом про залиття квартири встановлено, що залиття квартири позивача відбулося з вини відповідача, як користувача квартири [ADDRESS] оскільки джерело протікання води до квартири позивача мало прорив фільтра в квартирі відповідача. Позивачем до позовної заяви додано зведений сметний розрахунок вартості ремонтних робіт, складений інженером проектувальником Всеукраїнської громадської організації «Гільдія проектувальників у будівництві». Згідно якого загальна вартість ремонтних осіб становить 82 214 грн. ( а.с.11-14). Також позивачем долучено висновок експерта № 12/2020 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 13.03.2020р. згідно якого вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становить 88\~493 грн.(а.с.48-67) Відповідно до\~ст. 151 ЖК України\~громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Отже, обов`язок утримання в належному технічному стані санітарного обладнання квартири покладається на власника квартири. Відтак відповідач повинен відповідати за наслідки залиття квартири позивача у справі, що мало місце з квартири відповідача розташованої поверхом вище з причин прорива фільтра водопостачання. Причиною такого прориву є не забезпечення належного утримання санітарно-технічного обладнання, що призвело до залиття квартири розташованої поверхом нижче. За правилами ч. 1 та п. 1 ч. 2\~ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч.3\~ст.386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частин 1 та 2\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до\~ст.1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Законодавством встановлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Враховуючи, що причиною залиття належної позивачу квартири, стало прорив корпусу фільтра водопостачання у квартирі відповідача, тому останній в силу закону має нести відповідальність за спричинену шкоду, в зв`язку з чим суд надходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог. Доказів того, що залиття належної позивачу квартири, відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано. Відповідно ч.3\~ст.200\~ЦПК України\~за результатами\~підготовчого провадження\~суд ухвалює\~рішення у\~випадку визнання\~позову відповідачем. Визнання відповідачем позову не суперечить закону , не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги про відшкодування заподіяної матеріальної шкоди підлягають задоволенню в сумі заявленої позивачем. Відповідно до вимог ч.1\~ст.142 ЦПК України\~та ч.3\~ст.7 Закону України «Про судовий збір»\~у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. На підставі викладеного,

Outcome: approved