Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-06 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача в якому зазначив, що йому на праві власності належить квартира №149 в житловому будинку №8 по вул.Кірова в м.Коростені, що стверджується свідоцтвом про право власності на житло. 07.01.2017 року його квартира була затоплена з вини відповідача у звязку з чим квартира потребує відновлювального ремонту. Добровільно відшкодувати завдану шкоду відповідач відмовляється. Крім того, йому було завдано моральну шкоду, оскільки він мав неприємні переживання та негативні емоції у звязку з пошкодженням майна, переніс стрес, вимушений був терпіти незручності, а тому просив стягнути з відповідача на його користь 14871,00 гривни майнової шкоди та 5000 гривень моральної шкоди. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав з підстав викладених в позові і пояснив, що з вини відповідача постійно відбувається затоплення його квартири. Так, 07.01.2017 року він вдома був відсутній, йому подзвонила дочка та повідомила, що сусідка поверхом вище затоплює його квартиру. Він одразу ж прийшов додому, викликав працівників КВЖРЕП №2, які перекрили воду та почали шукати сусідку [PERSON], оскільки її вдома не було. Вода текла скрізь, по стінах і стелі в коридорі, кухні, навіть з люстри. Коли вона повернулася, то нічого нікому не пояснила, до квартири нікого не допустила. Через декілька днів приходили працівники КВЖРЕП №2, яких до свого помешкання вона також не впустила, щодо причин затоплення пояснила, що у неї потекла колонка.Він є особою похилого віку та постраждалим внаслідок Чорнобильської катастрофи 1 категорії, хворіє і внаслідок частих затоплень відчуває загострення хвороб, незручності, негативні емоції та душевні хвилювання оскільки в квартирі не має майже жодного помешкання, яке б не зазнало пошкодження внаслідок залиття. Неодноразові розмови з відповідачем не дали позитивного результату, внаслідок чого він вимушений був звертатись до різних інстанцій за допомогою. Ніякі заходи впливу з їх боку не дають позитивного результату, оскільки затоплення продовжують мати місце. В результаті затоплення приходить у непридатність, як сама квартира так і речі домашнього вжитку. З цієї причини він постійно перебуває в стані напруги, позбавлений можливості зробити ремонт квартири та жити в нормальних умовах, оскільки відповідач не вживає заходів до належного утримання своєї квартири з метою недопущення заподіяння шкоди мешканцям будинку. Добровільно відшкодувати завдану шкоду відповідач відмовляється. Відповідач позовні вимоги не визнала і пояснила, що 07.01.2017 року затоплення дійсно мало місце, однак відбулося це не з її вини, оскільки остання не сприяла руйнуванню або виходу з ладу кранів чи системи водогіну. Зазначила, що долучений позивачем акт про залиття квартири не заслуговує на увагу та є неналежним доказом, оскільки було порушено процедуру його складання, її підпис в ньому відсутній, її квартиру ніхто не оглядав, висновки акту є необєктивними, а також він був підписаний мешканцями квартир, які жодного відношення до викладених в ньому фактів не мають. Крім того, наданий позивачем зведений кошторис розрахунку вартості будівництва не є доказом вартості отриманої ним майнової шкоди, оскільки належним доказом заподіяння шкоди є лише будівельна експертиза. Ні до позивача, ні до сусідів поверхом вище для зясування причин затоплення вона не ходила, шкоду позивачу не відшкодовувала. В задоволенні позову просила відмовити так, як вона жодної майнової шкоди позивачу не завдала, її вини в затопленні квартири немає, а позивачем протилежного належним чином не доведено, оскільки жодного належного доказу на підтвердження заподіяння нею шкоди їм подано не було. Вважає, що позивачем не підтверджено і заподіяння йому моральної шкоди, а тому позовні вимоги є безпідставними. Вислухавши пояснення сторін, свідків та проаналізувавши їх в сукупності з дослідженими в судовому засіданні матеріалами справи, суд дійшов висновку про наступне: Судом встановлено, що позивач є власником квартири [ADDRESS] (Шевченка) в м.Коростені Житомирської області, що стверджується свідоцтвом про право власності на житло, а відповідач [PERSON] є власником квартири №153, розташованої за вказаною адресою, зареєстровані та проживають в них. З акту, складеного працівниками КВЖРЕП №2 від 10.01.2017 року слідує, що залиття квартири позивача мало місце з вини відповідача. Так, 07.01.2017 року о 14 годині 45 хвилин трапилось залиття квартири позивача з вини власника квартири №153, а саме (зі слів відповідачки [PERSON]П.), що від морозу перемерзла газова бездимна колонка, внаслідок чого сталося протікання і затоплення квартири позивача. Допуск черговому [PERSON] №2 та власнику квартири №149 [PERSON] до квартири №153 [PERSON] не дала. Висновки і рекомендації комісії за даним актом: - власник квартири №153 [PERSON] по вул.Кірова, 8 в м.Коростені встановила водонагрівальний прилад (бездимна газова колонка) не передбачений проектом будинку, внаслідок чого сталося протікання та затоплення квартири №149. Зі змісту вказаного акту слідує, що внаслідок затоплення в квартирі позивача у кімнаті на стелі по емульсійному фарбуванню по швах вздулась штукатурка та жовті полоси, на кухні та коридорі на стелі по емульсійному фарбуванню видно жовті полоси від затоплення. Обставини зазначені в акті відповідачем спростовано не було, також відповідач не оспорює й сам факт затоплення квартири позивача, що мав місце 07.01.2017 року. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка представник КВЖРЕП №2, [PERSON], дала показання, що по кожному факту затоплення відповідачем до квартири позивача виходила комісія, яка з`ясовувала причини затоплення. Згідно складених актів затоплення мали місце з вини відповідача. Вказала, що з питань будь-яких пошкоджень в її квартири або заміни системи водогіну чи системи опалення відповідач до КВЖРЕП №2 не зверталась, при цьому також зазначила, що КВЖРЕП проводить роботи по обслуговуванню систем водогіну та систем опалення до вводу в квартиру. В квартирі за даними приладами мають слідкувати та проводити їх обслуговування мешканці квартир, КВЖРЕП може лише за їх кошти сприяти у проведенні певних робіт. До своєї квартири відповідачка нікого не впускає, акт підписувати відмовилась хоча його копію отримала, причина затоплення квартири в акті була вказана зі слів їх мешканців, зокрема й [PERSON]. Свідок [PERSON] пояснив, що на різдвяні свята, 7 чи 8 січня 2017 року, до нього прийшов його дядько [PERSON], який повідомив, що його квартиру затоплює сусідка, що проживає поверхом вище. Зайшовши до його квартири він побачив наслідки затоплення приміщення на підлозі стояла вода, в кухні та коридорі між плитами відпала штукатурка, також вода текла по стінах зі стелі. Зі слів дядька йому стало відомо, що коли він був відсутній вдома йому подзвонила дочка та повідомила, що сусідка поверхом вище затоплює його квартиру. Він одразу прийшов додому та почали шукати сусідку [PERSON], оскільки її дома не було. Коли вона повернулася додому, то нічого нікому не пояснила, до квартири нікого не впускала. Через декілька днів приходили працівники КВЖРЕП №2, яких до свого помешкання вона не допустила, щодо причин затоплення пояснила, що у неї потекла колонка. Стосовно складання акту йому нічого не відомо. Відповідно до ст.ст.1166,1167 ЦК України майнова та моральна шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдану майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З матеріалів справи слідує, що залиття квартири позивача відбувалось неодноразово, в останній раз затоплення сталося внаслідок недбалого відношення відповідача до використання водонагрівального приладу (бездимна газова колонка), що не передбачений проектом будинку, його несвоєчасної заміни та несанкціонованого ремонту. Згідно зведеного кошторисного розрахунку вартості обєкта будівництва та кошторису на виконання робіт, зробленого ВП Коростенське БМЕУ (а.с.7-10) загальна вартість ремонтно-будівельних робіт в квартирі позивача складає 14305,00 гривень, вартість складання зведеного кошторису 560,40 гривень, послуги банку 5,60 гривень, а всього загальна вартість майнової шкоди становить 14871,00 гривни. Зазначена сума відповідачем не була спростована в судовому засіданні, однак, суд вважає, що позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню в розмірі 14305,00 гривень - вартістю ремонтно-будівельних робіт, визначеною згідно зведеного кошторисного розрахунку вартості обєкта будівництва та кошторису на виконання робіт, зробленого ВП Коростенське БМЕУ. В іншій частині (відшкодування вартості складання зведеного кошторису в сумі 560,40 гривень та за послуги банку в сумі 5,60 гривень), слід відмовити, оскільки позивачем не надано доказів, що данні витрати ним було понесено. Посилання відповідача на невідповідність акту не заслуговують на увагу, оскільки акт було складено після звернення позивача до КВЖРЕП №2 з даного питання, зокрема: акт від 10.01.2017 року (після різдвяних свят) підтверджує факт залиття квартири, яке мав місце 07.01.2017 року та має всі необхідні реквізити. При цьому, представник КВЖРЕП №2 в судовому засіданні підтвердила, що даний акт предявлявся [PERSON], його копію вона отримала, однак остання відмовилась його підписувати, оскільки не погодилась з викладеними причинами затоплення. При цьому, належних доказів, які б спростовували викладені в акті обставини щодо відсутності її вини в залитті квартири позивача суду відповідачем не подано. Крім того, не погоджуючись з наданим позивачем зведеним кошторисом розрахунку вартості отриманої ним майнової шкоди, вважаючи, що належним доказом заподіяння шкоди є лише будівельна експертиза, остання зазначену суму не спростувала та відповідних клопотань не заявляла. Відповідачці було розяснено її право заявляти клопотання, в тому числі про призначення експертизи (для визначення розміру спричиненої шкоди), однак вона не скористалась даним правом, від проведення експертизи у справі відмовилась та наполягала на розгляді справи на підставі наявних в справі доказів. Стаття 23 ЦК України передбачає право особи на відшкодування моральної шкоди, в тому числі завданої внаслідок знищення чи пошкодження її майна. При цьому моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди та не повязана з розміром цього відшкодування. Внаслідок залиття квартири позивач зазнав втрат немайнового характеру. Однак, визначаючи розмір моральної шкоди суд враховує характер та обсяг душевних страждань, які зазнав позивач внаслідок залиття його квартири, тривалість цих негативних наслідків, вимушеність змін у життєвих стосунках позивача та необхідність докладати додаткових зусиль для можливості відновлення порушеного права, його вік, стан здоровя і оцінює заподіяну шкоду в розмірі 1500 гривень, що є достатнім, розумним та справедливим для відшкодування заподіяного виду шкоди. Відповідно до ст.ст.10,60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. З врахуванням наведеного, суд вважає, що позовні вимоги позивача підлягають частковому задоволенню. Питання про стягнення судових витрат вирішується відповідно до ст.88 ЦПК України.

Outcome: partial