Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду за пошкодження майна у розмірі 16161, 16 грн., витрати за проведення експертного будівельно-технічного дослідження у розмірі 2500 грн. та моральну шкоду у розмірі 6000 грн. Свої вимоги мотивує тим, що у жовтні та грудні 2014 року в нежитловому приміщенні за адресою [ADDRESS], що належить на праві власності [PERSON], відбулося залиття стелі і стін кухні, санвузла та коридору, про що комісію у складі майстрів виробничо-обслуговуючого підрозділу «Сирець» TOB «КИЇВЖИТЛОСВІТ» було складено акт від 13.10.2014 року, акт від 10.12.2014 року та акт від 24.12.2014 року, в яких причиною залиття зазначено халатне відношення мешканця квартири №49 до сантехнічного обладнання. Позивач здійснював ремонт та усував пошкодження, які були нанесені в результаті залиття нежитлового приміщення 13.10.2014 року та 10.12.2014 року за власні кошти. Вартість будівельних матеріалів, які були використані для ремонту склала загалом 10786,16 грн. Оскільки Позивачем не було проведено ремонту після останнього залиття, він 04.11.2015 року замовив проведення експертного будівельно-технічного дослідження, за результатами якого судовим експертом [PERSON] 20 листопада 2015 року було складено висновок №20/11-15. Відповідач відмовився відшкодувати понесені позивачем витрати на ремонті роботи, у зв'язку з чим останній звернувся до суду. Представник позивач в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За згодою представника позивача суд вирішив ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, так як позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Дослідивши матеріали справи, суд встановив. У жовтні 2014 року в нежитловому приміщенні за адресою [ADDRESS], що належить на праві власності [PERSON], відбулося залиття стелі і стін кухні, санвузла та коридору, про що комісією у складі майстрів виробничо-обслуговуючого підрозділу «Сирець» TOB «КИЇВЖИТЛОСВІТ» було складено відповідний акт, в якому причиною залиття зазначено халатне відношення мешканця квартири №49 [PERSON] до сантехнічного обладнання (а. с. 11). Позивач здійснив ремонт та усунув пошкодження, які були нанесені в результаті залиття нежитлового приміщення, вартість будівельних матеріалів, які були використані для ремонту склала 6495,64 грн., що підтверджується товарним чеком №4241 від 20.10.2014 року (а. с. 28). У грудні 2014 року відбулося залиття нежитлового приміщення Позивача, а саме стелі і стін кухні та санвузлу, про що комісією у складі майстрів виробничо- обслуговуючого підрозділу «Сирець» TOB «КИЇВЖИТЛОСВІТ» було складено Акт від 10.12.2014 року, в якому причиною залиття зазначено халатне відношення мешканця квартири №49 до сантехнічного обладнання (а. с. 13). Позивач купив будівельні матеріали та провів за свої кошти ремонтні роботи по усуненню пошкоджень від залиття, вартість матеріалів склала 4290,52 грн. що підтверджується доданим до заяви товарним чеком №4448 від 12.12.2014 року (а.с. 28). Майже через два тижні у грудні 2014 року нежитлове приміщення знову було залите внаслідок халатного ставлення Відповідача до сантехнічного обладнання, про даний факт складено відповідний Акт від 24.12.2014року (а. с. 12). 04.11.2015 року позивач замовив проведення експертного будівельно-технічного дослідження, за результатами якого судовим експертом [PERSON] 20 листопада 2015 року було складено висновок №20/11-15, вартість якого склала 2500 грн. Згідно вищевказаного висновку експертного будівельно-технічного дослідження вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворились унаслідок залиття нежилих приміщень, що розташовані за адресою: [ADDRESS], станом на час проведення дослідження складає: 5375 грн. Отже, загальна матеріальна шкода, завдана Позивачу внаслідок залиття нежитлового приміщення через халатні дії Відповідача складає: 6495,64 + 4290,52+5375 = 16 161,16 грн. Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. В даному випадку збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно з ч. 1 ст. 23 ЦКУ особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. У відповідності до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Ст. 23 ЦКУ передбачає, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб та відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Частиною 2 цієї статті встановлено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Відповідно до Постанови Пленуму ВСУ № 4 від 31.03.95 року розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Згідно п. 5 Постанови Пленуму ВСУ № 4 від 31.03.95 року відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. При визначенні розміру грошового відшкодування моральної шкоди суд виходить з вимог ст. 23 ЦК України, з врахуванням засад справедливості, добросовісності та розумності, беручи до уваги те, що саме позитивне вирішення спору є елементом моральної компенсації позивачу, суд вважає, що на користь позивача підлягає стягненню моральна шкода у розмірі 1000 грн. Згідно ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони судові витрати. На підставі викладеного,

Outcome: partial