Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-30 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить стягнути, з урахуванням поданих уточнень, вартість зіпсованої материнської плати на ноутбук ACER G9-792-70DR у розмірі 40773 грн. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилалася на те, що 25.02.2019 року звернувся до відповідача, який займається ремонтом компьютерної техніки ( сервісний центр ASC Link Service) з заявленою несправністю, що не включається належний йому ноутбук ACER G9 [NUMBER] та передав його для ремонту. В ході ремонту представник сервісного центру повідомив, що проблема несправності виявлена в мікросхемі північного мосту, за яку він сплатив 1000 грн., однак в подальшому представник сервісного центру повернув йому ноутбук та заявив, що заміна мікросхеми північного мосту не вирішила проблеми, ноутбук включається, однак не виводить дані на екран та запропонував замінити материнську плату, на що він відмовився. На його прохання стару мікросхему після заміни йому не повернули, квитанцію про сплату 1000 грн. не видали. 14.03.2021 року він забрав ноутбук із цього сервісного центру та в цей же день звернувся до сервісного центру товариства з обмеженою відповідальністю спільне українсько-французьке підприємство «АБС», де після проведеної діагностики був наданий висновок про виявлені сліди ремонту в області розташування чипсета та було зроблено припущення про спробу прогріти мікросхему, а не її заміну, що і викликало здуття(розшарування) материнської плати ноутбука. Вартість материнської плати NB.Q0P11.001, якою укомплектовано ноутбук ACER G9-792-70DR, склала 40773 грн. Ухвалою суду від 06.04.2021 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Представник позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, та просила суд їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти позовних вимог, просив відмовити у задоволенні позову. Зазначив, що позивачем не доведений факт належності йому ноутбука та материнської плати, що пошкоджена материнська плата належить саме переданому в ремонт ноутбуку, що діями відповідача була пошкоджена материнська плата з ноутбуку, відсутній причинно-наслідковий зв`язок між діями відповідача, які здійснював ремонт ноутбука лише шляхом заміни мікросхеми північного мосту і наслідками у вигляді пошкодженої материнської плати, а також не доведений розмір спричиненої матеріальної шкоди. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином та своєчасно, про поважні причини своєї неявки суд не повідомив. Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, роз`яснення експерта, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до п. 7 ст. 1 Закон України «Про захист прав споживачів» договір - усний чи письмовий правочин між споживачем і продавцем (виконавцем) про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформляється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном або іншими документами. Споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право зокрема на: належну якість продукції та обслуговування; необхідну, доступну, достовірну та своєчасну інформацію про продукцію, її кількість, якість, асортимент, а також про її виробника (виконавця, продавця); відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону (ст.4 Закону України «Про захист прав споживачів»). Відповідно до п.4 ч. 3 ст. 10 Закон України «Про захист прав споживачів» у разі виявлення недоліків у виконаній роботі (наданій послузі) споживач має право на свій вибір вимагати зокрема відшкодування завданих йому збитків. \~ \~ \~ \~ Згідно\~ст.10п.\~9 Закону\~України «Про\~захист прав\~споживачів» виконавець зобов`язаний протягом місяця відшкодувати збитки, що виникли у зв`язку з втратою, псуванням чи пошкодженням речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг). Виконавець не звільняється від відповідальності, якщо рівень його наукових і технічних знань не дав змоги виявити особливі властивості речі, прийнятої ним від споживача для виконання робіт (надання послуг). Відповідно до ст. 22 ЦК України збитками є \~\~\~\~ 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); \~\~\~\~ 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода) . За положеннями статті 906 ЦК України збитки, завдані замовнику невиконанням або неналежним виконанням договору про надання послуг за плату, підлягають відшкодуванню виконавцем, у разі наявності його вини, у повному обсязі, якщо інше не встановлено договором. Відповідно до п.25 Правил побутового обслуговування населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 1994 року № 313, виконавець зобов`язаний забезпечити зокрема відшкодування збитків, заподіяних замовнику невиконанням або неналежним виконанням умов угоди, а також у разі втрати, псування чи пошкодження із своєї вини речей та матеріалів, прийнятих від замовника для надання послуг, у розмірах, передбачених угодою. Виконавець не несе відповідальності за недоліки у наданих послугах, якщо доведе, що вони виникли не з його вини. Претензії до якості виконання замовлення не задовольняються у разі, якщо замовник не підтвердить своїх вимог. (п. 29 Правил). З аналізу вказаних вище норм випливає, що у разі виявлення недоліків у наданих послугах, саме на виконавця покладається тягар доказування, відсутності його вини. Матеріалами справи встановлено, що 25.02.2019 року позивач здав до сервісного центру ASC Link Service фізичної особи-підприємця [PERSON] в ремонт з заявленою несправністю не включається ноутбук ACER G9-792-70DR, серійний номер [NUMBER] . Під час оформлення замовлення на послуги ремонту між позивачем та відповідачем було підписано квитанцію-договір від 25.02.2019 року №1373. Згідно роз`яснень пункту 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12.04.1996 року «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів» виходячи з правил ст. ст. 153, 154 ЦК України, видача й одержання квитанції (квитанції-замовлення, квитанції-зобов`язання) іншого документа на підтвердження укладення договору про побутове обслуговування свідчить про згоду сторін з усіма його умовами. Отже, ці умови є обов`язковими для сторін і суд повинен виходити з них при вирішенні спору, коли не буде встановлено, що вони не відповідають фактичним даним або суперечать чинному законодавству. Отже, між [PERSON] як споживачем, та фізичною особою-підприємцем [PERSON] , як надавачем послуг, виникли зобов`язальні відносини з приводу надання послуг. З технічного висновку від 30.03.2021 року сервісного центру ASC Link Service та їх відповіді на претензію [PERSON] вбачається, що після діагностики була виявлена несправність мікросхеми північного мосту і після її заміни ноутбук включався, однак зображення на екран не виводилося. В результаті чого ноутбук був повернутий споживачу 12.03.2019 року. 14.03.2019 року [PERSON] звернувся до сервісного центру товариство з обмеженою відповідальністю спільне українсько-французьке підприємство «АБС» з приводу ремонту ноутбука ACER G9-792-70DR, серійний номер NXQ0PAA001617017767200 і отримав висновок про стан техніки, з якого вбачається, що за результатами діагностики виявлені сліди ремонту в області розташування чипсета та було зроблено припущення про спробу прогріву мікросхеми, а не її заміни, що і призвело до здуття( розшарування) плати і спроба подальшого ремонту може призвести до погіршення ситуації з платою, аж до повної і остаточної її непрацездатності. Висновок експертів за результатами проведення комплексного компьютерно-технічного та електротехнічного експертного дослідження №7856/8821 від 13.06.2019 року, за результатами якого було встановлено пошкодження материнської плати на ноутбук, переданий для ремонту [PERSON] відповідачу та причини пошкодження суд визнає недопустимим доказом з наступних підстав Так,\~ст. 106 ЦПК України, передбачено можливість проведення експертизи на замовлення учасників справи. Частиною 6\~ст. 106 ЦПК України\~зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з ч. 5\~ст. 106 ЦПК України\~у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Разом з тим, у висновку не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та те, що висновок підготовлено для подання до суду. Вказана правова позиція викладена в Постанові ВП Верховного Суду від 18 грудня 2019 року Справа N\~522/1029/18 Провадження N 14-270цс19. Крім того, позивачем не надано суду доказів про спричинені йому збитки. \~ \~ \~Наданий звіт\~від 12.01.2021\~року про\~незалежну оцінку\~визначає лише\~ринкову вартість\~ материнської\~плати ноутбука ACER G9-792-70DR, серійний номер NXQ0PAA001617017767200, а не розмір спричинених [PERSON] збитків. Вказаний звіт проведений суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] , яка має кваліфікаційне свідоцтво оцінювача і не має права визначати розмір збитків згідно наданих нею копій сертифікатів. \~ \~ \~ \~Таким чином, суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги позивача не обґрунтовані та не доведені доказами, а тому в їх задоволенні необхідно відмовити. На підставі викладеного і

Outcome: dismissed