Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до Бородянської селищної ради Бучанського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що [INFO] померла його бабуся [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді домоволодіння та земельних ділянок, розташованих на території смт Бородянка та Дружнянської сільської ради Бородянського району Київської області. У квітні 2021 року позивач звернувся до державного нотаріуса для прийняття спадщини, проте нотаріус повідомила останнього про пропуск шестимісячного строку на прийняття спадщини. Позивач зазначає причиною пропуску вказаного строку те, що він не знав про наявність спадкового майна, оскільки вважав, що його рідна тітка [PERSON] буде заявляти свої права на спадкове майно, але остання не претендує на це майно, оскільки за життя [PERSON] висловила прохання, щоб все її майно залишилось позивачу. Позивач зазначив, що він доглядав за бабусею, лікував її та хоронив за власний рахунок. Він є спадкоємцем за правом представлення. Інших спадкоємців, які претендують на спадщину, немає. З урахуванням зазначених поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, позивач просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою суду від 13 травня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено у справі підготовче засідання. Ухвалою суду від 17 червня 2021 року закрито підготовче провадження та справа призначена до розгляду в судовому засіданні на 05 липня 2021 року. Представник позивача [PERSON] - адвокат Горбаченко М.О. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити. Від відповідача Бородянської селищної ради Бучанського району Київської області надійшли заяви про розгляд справи без участі їхнього представника, проти заявлених вимог не заперечують. Третя особа [PERSON] у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог не заперечувала. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що [INFO] померла [PERSON] , місце смерті місто Київ, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 5). У [PERSON] була донька - [PERSON] , [INFO] , яка після укладення шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] та свідоцтвом про укладення шлюбу (а.с. 12, 14). [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 13). Позивач є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] (а.с. 11). Отже, [PERSON] доводилася бабусею позивачу. [PERSON] на праві власності належали: домоволодіння [ADDRESS] ; земельні ділянки, розташовані на території [ADDRESS] , площею 0,071 га та 0,150 га, кадастрові номери 3221055100:04:003:0074 та 3221055100:04:003:0073 відповідно; земельні ділянки, розташовані на території Друднянської сільської ради Бородянського району Київської області, площею 2,7914 га та 0,2409 га, кадастрові номери 3221081000:02:002:0180 та 3221081000:03:003:0192 відповідно (а.с. 15-16, 17, 18, 19, 20). Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є позивач як спадкоємець за правом представлення та третя особа [PERSON] як спадкоємець першої черги (а.с. 56). У позові позивач стверджує, що інших спадкоємців, які претендують на спадщину після смерті [PERSON] , немає. Вказане у судовому засіданні підтвердила також третя особа. Як вбачається з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 21 травня 2021 року, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась (а.с. 48). Відповідно до інформації Бородянської селищної ради Бучанського району Київської області, [PERSON] була зареєстрована та проживала по день смерті, [INFO] , за адресою: [ADDRESS] . На момент смерті була зареєстрована одна (а.с.55). Як зазначається позивачем, у квітні 2021 року позивач звернувся до державного нотаріуса для прийняття спадщини, проте нотаріус повідомила останнього про пропуск шестимісячного строку на прийняття спадщини. Згідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до вимог ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1,2 ст.1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Згідно зі ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Оскільки спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась, спадщина ніким не прийнята, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє право на спадкування не може. В законі не міститься визначення поняття поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін, даних щодо юридичної обізнаності особи. Посилання позивача на необізнаність про наявність у спадкодавця [PERSON] майна, яке належало останній на праві власності, судом визнається поважною причиною пропуску строку на подання позивачем заяви про прийняття спадщини. У судовому засіданні порушень визначенням позивачеві додаткового строку для прийняття спадщини прав, свобод чи інтересів інших осіб не встановлено, оскільки інші спадкоємці, які прийняли спадщину відсутні. Відповідно до п.п. 2, 6 ст.3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, судовий захист цивільного права та інтересу, а також справедливість, добросовісність та розумність і ними суд має керуватися при вирішенні питання про права на спадкування. З урахуванням вищенаведених вимог закону, поважності пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини позивачем, відсутності інших, крім позивача, спадкоємців, які б бажали прийняти спадщину, визначення додаткового строку для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини буде відповідати загальним засадам цивільного законодавства, визначених у ст. 3 ЦК України. Три місяці буде достатнім строком для подання позивачем відповідної заяви.

Outcome: approved