Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про продовження строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що [INFO] померла [PERSON] - його рідна баба. Позивач має право спадкування після смерті його баби [PERSON], як спадкоємець першого кола на підставі вимог частини 2 статті 529 ЦК УРСР (в редакції 1963 року). Батька позивача [PERSON] вже кілька років не було в живих, коли померла бабуся [PERSON]. Коли настала смерть баби позивач не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини. Він не має юридичних знань. Позивач не знав про таку вимогу спадкового законодавства на час смерті баби. Крім того, позивач не мав потрібних документів, щоб довести родинний зв'язок з померлою. В родині було втрачено свідоцтво про народження його батька, тому він довго не міг поновити документи на підтвердження цього факту. Позивач неодноразово мусив починати архівні пошуки документів, щоб підтвердити народження батька. Вдалося встановити тільки те, що документи виготовлені Підвисоцькою сільською радою до Другої світової втрачені і не передавались на збереження до архівів. Позивач змушений був звертатися за місцем свого проживання до Світловодського міськрайсуду для доказування факту родинних відносин з померлою бабою. Підвисоцька сільська рада не заперечує, що при житті баби був виготовлений та зареєстрований державний про право власності на землю на території відповідача. Все нерухоме майно баби [PERSON]: будинок в селі Володимирівка, земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва знаходиться на території відповідача. До теперішнього часу спадщини бабки [PERSON] ніхто не приймав. Позивач єдиний її спадкоємець першого кола за законом і звернувся до нотаріусів для оформлення свого права на спадщину. При консультаціях з нотаріусами йому роз'яснили право на звернення до суду з приводу продовження строку прийняття спадщини. Позивач в судове засідання не з'явився, але надав суду заяву в якій просив розгляд цивільної справи за його позовом проводити у його відсутність. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача Підвисоцької сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області в судове засідання не з'явився, але надав суду заяву в якій просив розгляд цивільної справи проводити у його відсутність. Позов визнає повністю. Суд вважає, що справа може бути розглянута у відсутності сторін на підставі письмових доказів. У відповідності до ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню враховуючи наступне. Ч. 1 ст. 3 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод вказує на те, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя. З матеріалів справи вбачається, що [INFO] в м. Кіровоград померла [PERSON] (світлокопія свідоцтва про смерть серія [NUMBER]) /а.с.6/. [INFO] в с. Володимирівка Новоархангельського району Кіровоградської області помер [PERSON] (світлокопія свідоцтва про смерть серія [NUMBER])/а.с.6/. Зі світлокопії свідоцтва про народження позивача вбачається, що його батьком записаний [PERSON] /а.с.7/. Світлокопією свідоцтва про одруження підтверджується, що [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб у Підвисоцькому сільському ЗАГС 05 березня 1968 року /а.с.7/. Рішенням Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області встановлено факт родинних відносин про те що, [PERSON], [INFO], є онуком - [PERSON], померлої [INFO] /а.с.8/. З довідки Кіровоградського психоневрологічного інтернату вбачається, що [PERSON], 1912 року народження, перебувала на повному державному утриманні в геріатричному відділенні Кіровоградського психоневрологічного інтернату з геріатричним відділенням та була зареєстрована з 13.09.2002 року, по день смерті [INFO] за адресою: [ADDRESS] /а.с.9/. За життя [PERSON] належала земельна ділянка розміром 2,89 га, що розташована на території Підвисоцької сільської ради Новоархангельського району Кіровоградської області (світлокопія державного акта серія [NUMBER] виданий Підвисоцькою сільською радою 25 грудня 2001 року) /а.с.10/. 05 травня 2000 Підвисоцькою сільською радою Новоархангельського району Кіровоградської області був посвідчений заповіт від імені [PERSON], яким вона належний їй сертифікат на право на землю (пай) серія [NUMBER] заповіла [PERSON] /а.с.11/. Зі світлокопії свідоцтва про смерть серія [NUMBER] вбачається, що [PERSON] померла [INFO] в с. Ранній Ранок Криворізького району Дніпропетровської області /а.с.11/. В п. 5 ЦК України правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом. З цієї норми випливає, що положення нового Цивільного Кодексу України може бути застосовано лише до спадщини, яка відкрилася після 01.07.2003 року і не була ніким зі спадкоємців, право на спадкування, яких виникло відповідно до норм статей 529-531 ЦК УРСР. Тобто в правовідносинах, що виникли застосовуються положення ЦК УРСР 1963 року. Згідно частин 1 та 2 ст. 524 ЦК УРСР ( 1963 року) спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Положеннями ст. 525 ЦК УРСР ( 1963 року) визначено, часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21 цього Кодексу. Ст. 526 ЦК УРСР ( 1963 року) вказує на те, що місцем відкриття спадщини визнається останнє постійне місце проживання спадкодавця (стаття 17 цього Кодексу), а якщо воно невідоме, - місцезнаходження майна або його основної частини. Відповідно до приписів ст. 527 ЦК УРСР ( 1963 року) спадкоємцями можуть бути особи, що були живими на момент смерті спадкодавця, а також діти померлого, зачаті при його житті і народженні після його смерті. Ст. 529 ЦК УРСР ( 1963 року) регламентує, що при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. У ст. 549 ЦК УРСР ( 1963 року) визначені дії, що свідчать про прийняття спадщини, зокрема визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Особи, для яких право спадкоємства виникає лише у випадку неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, можуть заявити про свою згоду прийняти спадщину протягом строку, що залишився для прийняття спадщини. Якщо строк, що залишився, менше трьох місяців, він продовжується до трьох місяців. Відповідно до положень ст. 550 ЦК УРСР ( 1963 року) строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 ЦК УРСР ( 1963 року), може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. У цих випадках, якщо спадкове майно було прийняте іншими спадкоємцями або перейшло до держави, спадкоємцеві, що пропустив зазначений строк, передається лише те з належного йому майна, яке збереглося в натурі, а також кошти, виручені від реалізації решти належного йому майна. Наведені в позовній заяві причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини суд вважає, поважними та об'єктивними, оскільки позивач не подав заяву вчасно з причин, що не залежали від його волі та створювали певні перепони. Враховуючи положення вищеперелічених статей суд приходить до висновку про доцільність продовження позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON]. Суд продовжує позивачці строк на подання заяви про прийняття спадщини на термін три місяці. Приймаючи до уваги викладене та,

Outcome: approved