Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-20 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Мати позивача була внутрішньо переміщеною особою та мала місце реєстрації в м. Київ, згідно до довідки Управління праці та соціального захисту населення. Спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] , є позивач та його сестра [PERSON] , яка своєю заявою відмовилася від прийняття спадщини після матері. Позивач в серпні 2018 року звернувся до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після матері, як єдиний спадкоємець, однак йому було роз`яснено, що необхідно надати свідоцтво про смерть спадкодавця або рішення про встановлення факту смерті, оскільки місто Амвросіївка Донецької області, в якому проживала останні дні перед смертю [PERSON] , є тимчасово окупованою територією. 13.09.2018 року рішенням Дарницького районного суду м. Києва встановлено факт смерті [PERSON] . Після звернення до нотаріуса в лютому 2019 року із заявою про прийняття спадщини, своєю постановою приватний нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском встановленого законом строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Причинами пропуску вказаного строку стала необхідність в судовому порядку встановлювати факт смерті спадкодавця, проходження лікування, захист дипломного проекту та здача державних іспитів. З урахуванням зазначених поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, позивач просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 02.07.2019 року вказану позовну заяву передано за підсудністю до Оріхівського районного суду Запорізької області. Ухвалою Оріхівського районного суду Запорізької області від 19.08.2019 року відкрито провадження у справі та призначено по справі підготовче засідання на 19.09.2019 року. 19.09.2019 року ухвалою суду закрито підготовче провадження у справі та витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Трач Г.М. копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] Від позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує. В судове засідання представник відповідача не з`явився, причин неявки не повідомив, відзив на позов не надав. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що [INFO] в м. Амвросіївка Донецької області померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 13.09.2018 року та рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 13.09.2018 року (справа № 753/17715/18). Як видно із довідки від 19.12.2016 року № 6350 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи, [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , а фактично проживала за адресою: [ADDRESS] . Спадкоємцем за законом першої черги після смерті [PERSON] є позивач, що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження. Згідно до інформації приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Трач Г.М., після смерті [PERSON] заводилася спадкова справа за заявою її сина [PERSON] Постановою від 19.02.2019 року приватний нотаріус відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Як видно із вказаної постанови, спадковим майном після смерті [PERSON] є житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] . Спадкове право в України врегульовано положеннями Книги шостої Цивільного кодексу України. Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У статті 1217 ЦК України зазначено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1223 ЦК Україниправо на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Разом з тим, за правилами частини першої статті 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Згідно із частиною третьою статті 1277 ЦК України спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини, а нерухоме майно - за його місцезнаходженням. Згідно до даних спадкової справи, заведеної після померлої [PERSON] , із заявою про прийняття спадщини звернувся лише позивач. Зазначене свідчить про те, що інших спадкоємців, крім позивача немає і ніхто крім нього не звертався до нотаріальної контори стосовно спадкового майна - житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , що розташований на території Амвросіївської [ADDRESS] ради Донецької області, проте позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради. Отже, в даному випадку позов подано до неналежного відповідача - Київської міської ради, оскільки нерухоме майно, яке залишилось після смерті спадкодавця, знаходиться на території Амвросіївської міської ради Донецької області. Саме територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцезнаходженням спадкового нерухомого майна є відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, й позивач [PERSON] не позбавлений права звернутися з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до належного відповідача - Амвросіївської міської ради Донецької області.

Outcome: dismissed