Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про припинення права спільної часткової власності, виділ ідеальної частки в натурі, розподіл домоволодіння, та встановлення порядку користування земельною ділянкою з присвоєнням окремої поштової адреси. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що їй на праві власності належить 42/100 частин домоволодіння за адресою: [ADDRESS], а відповідачу [PERSON] належить 58/100 частин цього домоволодіння з надвірними будівлями. Позивач просить суд виділити їй у власність житловий будинок літ.Б-1 з обслуговуючими господарськими прибудовами, який знаходиться в її користуванні по [ADDRESS] із складу домоволодіння та закріпити за ним відповідну на мою ідеальну частку частину земельної ділянки та присвоїти окрему юридичну адресу. За результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи позивачем були уточненні позовні вимоги згідно з варіантом розподілу домоволодіння та ІІ- варіантом встановлення порядку користування земельною ділянкою, а саме: Виділити [PERSON] житловий будинок літ. Б-1 (приміщення 1-1, 1-2, 11), житловою площею 31,5 кв.м., а також надвірні будівлі - сарай літ.ц, льох літ.ч, хвіртки №7, №8, закріпив за ними норму земельної ділянки площею 498 кв.м. Відповідач, після провезення експертизи надав до суду зустрічний позов в якому просив розділити в натурі домоволодіння [ADDRESS] на два окремі з наступним присвоєнням окремих поштових адрес та виділити, [PERSON] житловий будинок літ.В-1 з житловими прибудовами літ.В1-1, в2, сінями літ.в (приміщення 4-1, 4-2, 4-3, 4-4, 4-5, 4-6, 4-7), житловий будинок літ.Д-1 з сінями літ.д (приміщення 5-1, 5-2, 5-3, І), житловою площею 113,7 кв.м., а також надвірні будівлі: ґанки літ. в1, д1, льох літ.Р, сараї літ.Ж, К, вбиральня літ.Ф, дворовий колодязь №11, огорожа №1, ворота №9, закріпив норму земельної ділянки площею 687 кв.м, згідно з ІІ- варіантом експертизи. З урахуванням того, що будинок має два окремі виходи, дві калитки, позивач просить присвоїти його частині будинку окремий юридичний адрес. В судове засідання позивач не з'явилась, надала до суду заяву з проханням слухати справу без її участі та задовольнити її позов, проти зустрічного позову не заперечувала. В судове засідання відповідач не з'явився, надав заяву з проханням розглядати справу без його участі, не заперечував проти задоволення позову та просив задовольнити його зустрічні позовні вимоги. Суд, дослідивши матеріали справи вважає позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з огляду на наступне. Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судовим розглядом встановлено, що будинок за адресою: [ADDRESS] є у спільній частковій власності позивача та відповідача, останні разом користуються земельною ділянкою з надвірними спорудами за цією адресою. Відповідно до рішення Ленінського районного суду м.Харкова позивач [PERSON] є власником 42/100 частин домоволодіння по [ADDRESS]. Відповідачу за первісним позовом [PERSON] належить 58/100 частин даного домоволодіння, на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 5 травня 2007 року, виданого 2 ХДНК, р.№ 1-200. Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 7896/11604 від складеному 27.10.2014 року запропоновано один варіант розподілу будинковолодіння та два варіанта визначення порядку користування земельною ділянкою. Статтею 358 ЦК України визначено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитись про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до ст. 364 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. За ст.367 ЦК України співвласники мають право поділити в натурі майно, що є спільною частковою власністю. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Згідно п. п. 6, 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року за № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на житловий будинок», виділ в натурі часток житлового будинку, що є спільною частковою власністю можливий, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру). У спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Виділити будинок в натурі без порушення розміру частин власності позивача та відповідача можливо по варіанту висновку судової будівельно-технічної експертизи № 7896/11604 від складеному 27.10.2014 року Так, суд дійшов висновку про виділення в натурі позивачу житлового будиноку літ. Б-1 (приміщення 1-1, 1-2, 11), житловою площею 31,5 кв.м., а також надвірні будівлі - сарай літ.ц, льох літ.ч, хвіртки №7, №8 та відповідачу житловий будинок літ.В-1 з житловими прибудовами літ.В1-1, в2, сінями літ.в (приміщення 4-1, 4-2, 4-3, 4-4, 4-5, 4-6, 4-7), житловий будинок літ.Д-1 з сінями літ.д (приміщення 5-1, 5-2, 5-3, І), житловою площею 113,7 кв.м., а також надвірні будівлі: ґанки літ. в1, д1, льох літ.Р, сараї літ.Ж, К, вбиральня літ.Ф, дворовий колодязь №11, огорожа №1, ворота №9 згідно з варіантом розподілу експертизи. На підставі уточненої позовної заяви згідно з якою позивач просить встановити порядок користування земельною ділянкою згідно з ІІ варіантом висновку судової будівельно-технічної експертизи № 7896/11604 від 27.10.2014 року, а відповідач не заперечує, та просить задовольнити його зустрічну позовну заяву та також встановити порядок користування земельною ділянкою згідно з ІІ варіантом розподілу висновків експертизи, суд вважає можливим встановити такий порядок: Співвласнику [PERSON] виділяється земельна ділянка площею 498 м2, яка припадає на 42/100 частки. Співвласнику [PERSON] виділяється земельна ділянка площею 687 м2, яка припадає на 58/100 часток. Межа проходить наступним чином: від крапки, що розташована по [ADDRESS] на відстані 3,3 м від межі із домоволодінням [NUMBER], лінія довжиною 16,5 м, що проходить паралельно границі з ділянкою [NUMBER] на відстані 3,0 м від неї; далі під прямим кутом лінія довжиною 11,5 м, що проходить паралельно зовнішній грані фронтальної стіни житлового будинку літ.В-1; потім під прямим кутом лінія довжиною 18,0 м, що проходить паралельно зовнішній грані стін житлових будинків літ. В-1 і Б-1 на відстані 2,0 м від кожного з них до крапки, що розташована на відстані 4,0 м від межі з домоволодінням [ADDRESS]; потім лінія довжиною 4,5 м, що проходить паралельно границі з ділянкою [NUMBER] на відстані 4,0 м від неї; далі під прямим кутом лінія довжиною 4,0 м, що проходить перпендикулярно межі з домоволодінням [NUMBER] до крапки, що розташована на межі з домоволодінням [NUMBER] на відстані 23,0 м від червоної лінії по [ADDRESS]. Порядок присвоєння адрес об'єктам нерухомості, розташованим на території міста Харкова (далі - Порядок), затверджений рішенням Харківської міської ради від 06.07.2011 р. № 325/11, визначає на території м. Харкова єдині правила присвоєння адрес земельним ділянкам і нерозривно зв'язаним з ними будівлям і спорудам, встановлює єдині правила визначення адрес, їх склад і структуру. Дія даного Порядку поширюється на всі види адресної інформації (адреси) щодо об'єктів нерухомості всіх форм власності в місті Харкові. Кожному об'єкту нерухомості присвоюється унікальна адреса на території міста Харкова. Адреса об'єкту нерухомості після проведення процедури присвоєння або зміни повинна бути зареєстрована у Єдиному адресному реєстрі міста Харкова. Адреси присвоюються за заявами юридичних та фізичних осіб - власників об'єктів нерухомості (далі - заявники), відповідних органів місцевого самоврядування, а також органів державної виконавчої влади щодо об'єктів нерухомості державної власності. Присвоєння, зміна, анулювання адрес здійснюється на підставі рішення виконавчого комітету Харківської міської ради, крім адрес земельних ділянок. Проект рішення про присвоєння, зміну або анулювання адрес об'єктів нерухомості готує та виносить на розгляд виконавчого комітету Харківської міської ради управління містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та земельних відносин Харківської міської ради (далі - управління містобудування та архітектури) відповідно до Регламенту виконавчих органів Харківської міської ради. Прийняті рішення виконавчого комітету Харківської міської ради про присвоєння, зміну, анулювання адрес направляються Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю у Харківський області, Головному управлінню статистики у Харківській області, КУОЗ Харківській міській клінічній лікарні швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. професора О.І. Мєщанінова, КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», КП «Міський інформаційний центр», УДППЗ «Укрпошта», ХМУ ГУ МВС України в Харківській області, ХМУ ГУ МНС України в Харківській області, Харківська філія ДП «Інформаційний центр Мінюсту». Для присвоєння, внесення зміни або анулювання адреси об'єкту нерухомості (первинному об'єкту адресації) заявник подає на ім'я Харківського міського голови відповідну заяву. Підставами для зміни адреси жилих будинків, будівель, споруд є: перейменування вулиць, поділ об'єктів нерухомості на самостійні частини, об'єднання об'єктів, упорядкування елементів забудови тощо. Підставами для анулювання адреси жилого будинку, будівлі, споруди є повне руйнування (ліквідація) самого об'єкта адресації, скасування рішень про надання земельних ділянок, розподіл об'єкта на самостійні частини з присвоєнням кожній частині нових адрес тощо. Присвоєння, внесення зміни або анулювання адреси вторинного об'єкту адресації здійснюється відповідно до пункту 5.1.3 цього Порядку за наявності адреси первинного об'єкта адресації. У випадку відсутності будь-якого із документів, передбачених даним положенням, управління містобудування та архітектури Департаменту архітектури, містобудування та земельних відносин у 5-денний термін повідомляє про це заявника відповідним листом із зазначенням необхідних документів. Таким чином, присвоєння поштової адреси належить до компетенції Харківської міської ради та її виконавчих органів, а тому вимоги позивача за первісним позовом та позивач за зустрічним у цій частині задоволенню не підлягають. З огляду на зазначене, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги позивача за первісним позовом та позивача за зустрічним є законними, обґрунтованими, доведеними належними доказами, а тому підлягають задоволенню в частині припинення права спільної часткової власності, реальний розподіл домоволодіння, визнання права власності та встановлення порядку користування земельною ділянкою. Вимоги щодо присвоєння виділеним окремим об'єктам права власності поштових адрес до задоволення не підлягають, оскільки не відносяться до компетенції суду, а належать до компетенції органів місцевого самоврядування. На підставі викладеного, ст.ст. 317, 319, 355, 356, 357, 358, 364, 367, 415 ЦК України, ст.ст. 92, 103, 120, 158 ЗК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 04.10.1991 року, ст. 8, 10, 57, 60, 212-215, 223, 294 ЦПК України,

Outcome: partial