Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-04 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа: Служба у справах дітей Черкаської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуком та визначення способу участі у його вихованні. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 02.06.2012 року його син [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , від якого у них народився син [PERSON] , [INFO] . Вказаний шлюб рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 01.07.2015 року було розірвано. Після розірвання шлюбу [PERSON] залишився проживати зі своєю матір`ю [PERSON] , але зареєстрований у його квартирі за адресою: [ADDRESS] . Між сином та [PERSON] існувала домовленість, що батько буде на рівні з матір`ю приймати участь у вихованні дитини і відповідачка погоджувалась, щоб син [PERSON] проводив час з батьком та його сім`єю і позивач мав змогу бачитися та спілкуватись з онуком. В 2018 році відповідачка вийшла заміж вдруге і почала заперечувати щодо спілкування [PERSON] з батьком та його сім`єю, з того часу він зовсім не має змоги бачитися з онуком. [PERSON] дуже любив приходити до нього з дружиною в гості, часто просив залишитись довше, оскільки йому було некомфортно в присутності другого чоловіка відповідачки. На даний час відповідачка забороняє [PERSON] спілкуватись з батьком, але ї йому з онуком, таким чином чинить йому перешкоди у здійсненні свого права на виховання та спілкування з онуком, зокрема, в усній формі заборонила йому приходити до місця проживання онука, розмовляти з ним, відвідувати в садочку та брати участь в навчально-виховному процесі. Якщо вони намагаються побачитися з онуком, відповідачка вчиняє сварки і все це відбувається в присутності [PERSON] , що завдає йому психологічної травми та моральних страждань. Шляхом домовленості врегулювати відносини щодо визначення порядку спілкування з онуком не вдалося. Вважає, що його спілкування з онуком може лише позитивно позначитись на вихованні та розвитку Артема. Просить зобов`язати [PERSON] не чинити йому перешкод у вихованні та вільному спілкуванні із онуком [PERSON] [INFO] . Визначити наступний спосіб його спілкування та участі у вихованні онука [PERSON] [INFO] : - в четвер, неділю кожного тижня по чотири години в день з 14-00 до 19.00 годину, в тому числі за місцем проживання [PERSON] [INFO] , з можливістю прогулянок по місту і відвідування закладів культури з урахуванням погодних умов, стану здоров`я дитини, режиму дня та харчування; - раз на два тижня дві доби перебування [PERSON] [INFO] по місцю проживання [PERSON] [INFO] в тому числі з його ночівлею; - спільне [PERSON] [INFO] з [PERSON] [INFO] відвідування святкувань днів народження, інших свят родичів дитини по лінії батька, незалежно від дня тижня; - відвідувати [PERSON] [INFO] в закладі освіти під час проведення свят, організованих адміністрацією цього закладу; - в літній період на місяць, у період визначений за погодженням з [PERSON] [INFO] , перебування [PERSON] [INFO] з [PERSON] [INFO] по місцю його проживання або в будинку с. Хвилівка, Золотоніського району, Черкаської області. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 03.09.2019 року провадження у справі в порядку загального провадження. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав та просив їх задоволити. Відповідач та її адвокат позовні вимоги не визнали та просили відмовити в задоволенні позову. Позивач зазнає, що воне не чинить перешкоди у спілкування дитини з дідусем, [PERSON] сам не хоче з ним спілкуватись. Зазначила, що спілкування можливе лише за згодою сина. Представник третьої особи [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що ними наданий висновок щодо можливості спілкування діда з онуком. При цьому зазначила, що право на на сімейне виховання та спілкування з онуком мають також дід з бабою. Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. У відповідності зі статтею 257 Сімейного Кодексу України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення з позовом про їх усунення. 02.06.2012 року син позивача [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] , який рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 01.07.2015 року було розірвано. Від шлюбу вони мають сина [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження Серія [NUMBER] виданого повторно. Отже позивач [PERSON] являється дідом [PERSON] , [INFO] . За змістом частини першої статті 257 СК України баба та дід мають право спілкуватися зі своїми внуками, а також брати участь у їх вихованні. В той же час, відповідного обов`язку за ними не закріплено, оскільки обов`язок виховувати своїх дітей (невід`ємно пов`язаний із спілкуванням з ними) лежить на батьках, що прямо випливає із Конституції України та норм цього Кодексу. А тому саме їм і належить право визначати хто може, а хто не може брати участь у вихованні їх дітей. В судовому засіданні встановлено і сторонами не оспорюється, що між ними існують непорозуміння стосовно питань виховання онука, позивач вважає, що відповідачка перешкоджає у здійсненні його прав щодо виховання онука, хоча до моменту одруження відповідачки вдруге спорів з означеного питання не виникало, в результаті чого виник спір щодо участі дідуся у вихованні та спілкуванні з онуком. З пояснень позивача вбачається, що стосунки між позивачем та колишньою невісткою [PERSON] зіпсувалися в 2018 році після того, як остання одружилася вдруге та стала заперечувати проти спілкування дитини з батьком та дідусем, і не дозволяє бачитися з онуком. Фактично, їх онук ізольований від спілкування з ним та бабусею. Він переконаний, що розлучення його сина з відповідачкою не може бути причиною розриву сімейних стосунків. Неодноразово намагалися шляхом домовленості врегулювати відносини щодо визначення порядку спілкування з онуком, однак не вдалося. З матеріалів справи вбачається, що позивач звертався до Служби у справах дітей Черкаської міської ради із заявою від 11.06.2019 року щодо визначення йому способу участі у вихованні та спілкуванні з малолітнім онуком [PERSON] . На вказану заяву позивача Служба у справах дітей Черкаської міської ради надала відповідь від 14.06.2019 № 1979/30-02-48, в якій рекомендували йому звернутися до суду з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з онуком. Відповідач заперечуючи проти позову посилалася на те, що не чинить позивачу ніяких перешкод у спілкуванні з онуком, [PERSON] сам не хоче спілкуватися з дідусем, оскільки він на нього погано впливає. З урахуванням пояснень сторін в даному судовому засіданні, суд приходить до висновку про існування між ними спору з участі у спілкуванні та вихованні малолітнього, який є внуком позивача. Також в судовому засіданні встановлено, що наявність спору з приводу участі діда у вихованні та спілкуванні внука пов`язаний із погіршенням відносин між сином позивача [PERSON] , та його колишньою дружиною [PERSON] . У відповідності\~до ст.\~263\~СК України спір щодо участі діда та баби у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст. 159 СК України. Положенням ч.1 ст.3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року (ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року) передбачено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється як найкращому забезпеченню інтересів дитини», а також положення ч.8\~ст.7 Сімейного Кодексу України\~містить \~положення \~про \~те,\~що регулювання\~сімейних відносин\~має здійснюватися\~з максимально\~можливим урахуванням\~інтересів дитини». Як свідчать матеріали справи, у зв`язку з тим, що [PERSON] категорично відмовляється бачитися з дідусем та бабусею по татовій ліній, часом стає роздратованим, нервує, плаче відповідачка зверталася до Центру соціальних служб сім`ї, дітей та молоді Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради із запитом стабілізації емоційного стану сина [PERSON] , та отримала послуги консультування. Відповідно до інформації міського центру соціальних служб сім`ї, дітей та молоді Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради щодо проведеного психологічного дослідження від 28.10.2019 р. № 758 завданням якого було визначити психоемоційний стан, дитини, з`ясувати характер стосунків в родині за результатами якого встановлено, що емоційний контакт з дідусем та бабусею по татовій лінії послаблений, [PERSON] не має до них ворожих почуттів, пам`ятає, як гостював у них та грався з татом, проте спілкуватися на даний час не бажає. Говорить про родинні стосунки неохоче, має ситуативні образи на тата та його батьків, пам`ятає давні конфлікти, подекуди говорить «дорослою мовою», тобто озвучуючи оцінку подій наближеним оточенням, відчуває гнів, коли хтось говорить про маму погано. За характером [PERSON] властива принциповість і впертість, імпульсивність у висловлюваннях, бажання уникнути незручних ситуацій, тому примус у зустрічах (якщо хлопець того не бажає) викликає опори та бурхливу емоційну реакцію. Не врахування бажань дитини може призводити до погіршення психоемоційного стану та стосунків з рідними. 26.11.2019 органом опіки та піклування в м. Черкаси Черкаської міської ради за № 709 надано висновок щодо доцільності визначення дідові [PERSON] способу участі у вихованні та спілкуванні з малолітнім [PERSON] перший та третій тиждень місяця у неділю з 10-00 до 18-00 без присутності матеріа дитини та з урахуванням обставин, які можуть виникнути. Приймаючи\~рішення,\~суд виходить\~з інтересів\~дитини,\~та бере\~до уваги\~результати зазначеного\~дослідження,\~вік дитини [PERSON] , [INFO] , стан здоров`я, висновок органу опіки та піклування в м. Черкаси, а також ту обставину, що обов`язок виховувати своїх дітей, в тому числі і вибір методів такого виховання, відповідальність за дітей, покладається саме на батьків, у зв`язку з цим вважає за необхідне визначити позивачу спосіб участі у вихованні та спілкуванні з малолітнім онуком [PERSON] , перший та третій тиждень місяця у неділю з 10-00 до 18-00 без присутності матері дитини та з урахуванням обставин, які можуть виникнути, та зобов`язати зобов?язати [PERSON] не чинити перешкоди [PERSON] у спілкуванні з [PERSON] . З урахуванням викладеного, після детального з`ясування обставин справи та аналізу законодавчих норм, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають до часткового задоволення. Враховуючи те, що позивач є інвалідом 2 групи та відповідно до п.п. 9, 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору при подачі позову, тому судовий збір необхідно стягнути з відповідача на користь держави в розмірі 768,40 грн.

Outcome: partial