Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача в якому просив суд стягнути з нього на користь позивача заборгованість за не обліковану електричну енергію в сумі 19669,98 грн. та судові витрати. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] є споживачем електричної енергії, яку постачає ПРИВАТНЕ АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». 14.06.2018 року за адресою відповідача: [ADDRESS] , представниками енергопостачальника виявлено порушення п. 14 ст 2, ст.. 77 Закону України «Про електроенергію», п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пошкоджені пломби Держспоживстандарту. На підставі виявленого було складено акт про порушення №050422 від 16.06.2018 року. З вказаним актом порушення відповідач ознайомлений. Відповідно до акту усунення порушень від 14.06.2018 року порушення усунуто шляхом «Заміни лічильника та опломбування». 26.07.2018 року проведено експертизу електролічильника, знятого під час виявлення порушення та згідно висновку експертизи, оформленої актом №712 «лічильник №0299425, типу НІК 2301 АПЗ визнано непридатним для подальшої експлуатації, оскільки внаслідок фальсифікації пломб держповірки та виробника отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника. В конструкцію додатково вмонтовано пристрій для дистанційного управління лічильника з метою зміни показів споживача електроенергії (акт технічного огляду приладу обліку електричної енергії). 09.08.2018 року у відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засіданні комісії споживач був відсутній. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитою її порушенням ПКЕЕН за період з 15.12.2017 року по 14.06.2018 року відповідно до п. 3.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постанови НКРЕ від 04.05.2006 року №562. Нарахована сума склала 19669,98 грн. Станом на 01.06.2020 року відповідач неналежним чином виконав своє зобов`язання, внаслідок чого суму заборгованості за не обліковану електричну енергію складає 19669,98 грн. не сплачено. На підставі викладеного просив позов задовольнити. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 27.07.2020 у справі відкрито спрощене позовне провадження. У встановлений ухвалою строк відзив від відповідача не надійшов. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження, учасники справи в судове засідання не викликались. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що згідно даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Товариство є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» в частині прав і обов`язків, необхідних для здійснення діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами, в тому числі і в частині використання ліцензій та тарифів виданих та встановлених для ПАТ «КИЇВЕНЕРГО». Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 р. Відповідно до п.1 Правил користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 р дані правила регулюють відносини між громадянами (споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Відповідно до ч. 2 ст. 638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною. Частиною другою ст. 642 ЦК України встановлено, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (сплатила суму грошей або ін.), що засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції. Наявність відносин між сторонами, отже, і виникнення цивільних прав та обов`язків, підтверджується діями сторін: стягувач надає електричну енергію надсилає боржнику платіжні документи (рахунки) на оплату спожитої енергії, а споживач має здійснювати оплату виставлених рахунків. Встановлено, що [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] та є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ». Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно ч. 3 ст. 13 Конституції України власність зобов`язує. Частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Пунктом 53 ПКЕНН передбачено, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення ПКЕЕН розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину не облікованої електричної енергії. Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії та за кількістю днів: з дня останнього контрольного огляду приладу обліку чи технічної перевірки приладу обліку, чи набуття прав власності на об`єкт до моменту усунення порушення, за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності. 14.06.2018 року за адресою відповідача: [ADDRESS] , представниками енергопостачальника виявлено порушення п. 14 ст 2, ст. 77 Закону України «Про електроенергію», п. 10, 14, 42 ПКЕЕН - пошкоджені пломби Держспоживстандарту. На підставі виявленого було складено акт про порушення №050422 від 16.06.2018 року. З вказаним актом порушення відповідач ознайомлений. Відповідно до акту усунення порушень від 14.06.2018 року порушення усунуто шляхом «Заміни лічильника та опломбування». Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем ПКЕЕН, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Як встановлено вище з актом про порушення був ознайомлений відповідач, який є споживачем. 26.07.2018 року проведено експертизу електролічильника, знятого під час виявлення порушення та згідно висновку експертизи, оформленої актом №712 «лічильник №0299425, типу НІК 2301 АПЗ визнано непридатним для подальшої експлуатації, оскільки внаслідок фальсифікації пломб держповірки та виробника отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника. В конструкцію додатково вмонтовано пристрій для дистанційного управління лічильника з метою зміни показів споживача електроенергії (акт технічного огляду приладу обліку електричної енергії). 09.08.2018 року у відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засіданні комісії споживач був відсутній. На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок обсягу та вартості електроенергії, спожитою її порушенням ПКЕЕН за період з 15.12.2017 року по 14.06.2018 року відповідно до п. 3.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої постанови НКРЕ від 04.05.2006 року №562. Нарахована сума склала 19669,98 грн. Засіданням комісії по розгляду акта про порушення №050422 від 14.06.2018 року оформленим протоколом №1459 від 15.11.2018 року прийнято рішення: рішення комісії, оформлене протоколом №1065 від 09.08.2018 року про проведення нарахувань за актом про порушення від 14.06.2018 року №050422 на суму 19669,98 грн. залишити без змін. Підстав для перегляду або скасування нарахувань немає. Встановлено, що відповідач неналежним чином виконав своє зобов`язання, внаслідок чого суму заборгованості за необліковану електричну енергію яка складає 19669,98 грн. не сплачено. Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов Договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства і відповідно до п. 1 ст. 625 зазначеного Кодексу боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Оскільки, незважаючи на попередження про необхідність сплати заборгованості, свої зобов`язання відповідач не виконує, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Таким чином, виходячи із вищенаведеного, суд вважає, що з [PERSON] на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за не обліковану електричну енергію в сумі 19669,98 грн. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача суми сплаченого судового збору 2102,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved