Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання права власності на спадкове майно. В позовній заяві посилався на те, що 23 лютого 2016 року померла [PERSON]. Після її смерті відкрилася спадщина. Спадкоємцем першої черги, який прийняв спадщину, є син спадкодавця [PERSON] Але у звязку з різним написанням його прізвища ([PERSON]) та прізвища спадкодавця ([PERSON]), різним написанням його імені у свідоцтві про народження (Генадій) та у паспорті ([PERSON]), а також не зазначенням по батькові у свідоцтві про народження (Данилович) нотаріусом йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Тому позивач просив суд встановити факт родинних відносин, а саме, що він є сином [PERSON], яка померла 23 лютого 2016 року, та визнати за ним право власності на спадкове майно - на квартиру №36, розташовану за адресою: м.Полтава, вул.Кучеренка, 6. Позивач [PERSON] в судове засідання не зявився, уповноваживши [PERSON] представляти його інтереси в суді. Представник позивача [PERSON] позов підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, посилаючись на те, що Київська районна у м.Полтаві рада в даній справі є неналежним відповідачем, а відповідати за даним позовом має Територіальна громада м.Полтави. Тому в задоволенні позову до Київської районної у м.Полтаві ради просив відмовити. Третя особа приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу [PERSON] в засідання також не зявилась, звернувшись до суду з заявою про розгляд справи за її відсутності. Враховуючи наявність достатніх матеріалів про права та правовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що в засідання не зявились. Залухавши поясненя осіб. які беруть участь у справі, дослідивши докази у справі, суд приходить до висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав. Судом встановлено, що 23 лютого 2016 року померла [PERSON] (а.с.10). Після її смерті відкрилася спадщина. [PERSON] заповіту не залишила, тому спадкування відбувається за законом. Відповідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Як встановлено судом, спадкоємцем першої черги за законом, який прийняв спадщину, є син спадкодавця [PERSON], який у встановленому законом порядку подав до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу [PERSON] заяву про прийняття спадщини, тому є таким, що прийняв спадщину (а.с.12, 47). Але оскільки у свідоцтві про народження та у паспорті позивача його прізвище зазначено по-різному - [PERSON] та [PERSON] відповідно, а прізвище спадкодавця [PERSON], у свідоцтві про народження його імя Генадій, а у паспорті [PERSON], крім того у свідоцтві про народження по батькові не вказано, а згідно паспорта Данилович, інших документів, що підтверджують факт родинних стосунків [PERSON] зі спадкодавцем, нотаріусу надано не було, постановою нотаріуса від 30 серпня 2016 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом (а.с.12). Статтею 392 ЦК України передбачено право предявлення позову про визнання права власності на майно, у разі, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. В той же час Київська районна у м.Полтаві рада не є спадкоємцем майна [PERSON] ні за заповітом, ні за законом, та не може вимагати визнання спадкового майна відмерлим. Тому Київська районна у м.Полтаві рада не є належним відповідачем в даній справі. За відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. На цю обставину звертає увагу Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року №24-754/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» та Пленум Верховного суду України у п.24 Постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування». Тому належним відповідачем в даній справі має бути Територіальна громада м.Полтави в особі Полтавської міської ради. Відповідно до ст.10 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Представник позивача в судовому засіданні позов підтримував саме до Київської районної у м.Полтаві ради, клопотань до суду щодо залучення належного відповідача чи співвідповідача не мав. При цьому йому судом було розяснено наслідки предявлення позову до неналежного відповідача. Відповідно до ст.33 ЦПК України суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляду справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов предявлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача. За відсутності такого клопотання суд позбавлений можливості залучити Територіальну громаду м.Полтави до участі у справі в якості належного відповідача. Крім того, позивачем та його представником до справи не додано будь-яких доказів того, що до спадкової маси крім іншого майна включається квартира №36, що знаходиться в м.Полтаві по вул.Кучеренка, 6. Тому в задоволенні позову [PERSON] до Київської районної у м.Полтаві ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом необхідно відмовити. У звязку з відмовою в задоволенні позову понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Outcome: dismissed