Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-31 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] про зобов'язання вчинити дії щодо укладення договору, мотивуючи тим, що законодавством встановлено обов'язок відповідача укласти з позивачем договір про пайову участь та у подальшому сплатити до бюджету міста відповідні кошти пайової участі, однак відповідач ухиляється від укладання такого договору. Відповідачем не було подано відзив на позовну заяву. Відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з'явився в судове засідання без поважних причин та без повідомлення причин. Оскільки відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з'явився в судове засідання без поважних причин та без повідомлення причин, не подав відзив, а представник позивача позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, на підставі ст. 280 ЦПК України, судом було визнано можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не було проведено, оскільки зазначені клопотання заявлені не були. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про часткове задоволення позову з наступних підстав. Як встановлено в ході судового розгляду справи, відповідно до позовної заяви, Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) отримано інформацію від Управління захисту економіки у місті Києві Департаменту захисту економіки Національної поліції України щодо введення [PERSON] в експлуатацію об'єкта по [ADDRESS], а саме копію декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 12.07.2016 № КВ 142161941188 «Реконструкція індивідуального житлового будинку по [ADDRESS]», виданої відповідачу. Згідно ч. 2 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Відповідно до ч.3 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Згідно ч. 1 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Відповідно до Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 15.11.2016 № 411/1415 (далі - Порядок), пайова участь є обов'язковим внеском, який замовник має сплатити до бюджету міста Києва, крім випадків, передбачених законами України та цим порядком. Пайова участь включає в себе відшкодування витрат міського бюджету на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту у зв'язку із реалізацією замовником проекту нового будівництва або реконструкції об'єктів (будинків, будівель, споруд, їх комплексів або частин) незалежно від їх форм власності на території міста Києва. Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є єдиним органом, уповноваженим здійснювати розрахунок пайової участі та укладання, зміну та розірвання договорів про пайову участь (з урахуванням особливостей інших положень цього Порядку). Згідно п. 4.1 Порядку залучення замовників до пайової участі відбувається на підставі договору про пайову участь замовника у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, укладеного між виконавчим органом Київської міської ради (Київською міською державною адміністрацією) в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та замовником (далі - договір про пайову участь). Пунктом 4.3 Порядку визначено, що кошти пайової участі сплачуються замовником в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва/реконструкції в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором про пайову участь. Прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію без сплати пайової участі в повному обсязі не звільняє замовника від обов'язку її сплати. Відповідно до ч. 9 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Відповідно до п.п. 5.1.1 п. 5 Порядку, підставою для розрахунку розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту є звернення замовника до Департаменту про укладення договору про пайову участь. Разом із зверненням замовник подає завірені належним чином зі свого боку копії таких документів: про затвердження в установленому порядку проектної документації; затвердженої в установленому порядку проектної документації в частині техніко-економічних показників об'єкта будівництва та кошторису (за наявності); позитивного висновку державної будівельної експертизи кошторису (за наявності кошторису); технічного паспорта об'єкта або довідки щодо показників на житловий, громадський чи виробничий будинок, господарські будівлі, захисні споруди (за наявності на дату подачі заяви); документи, що підтверджують техніко-економічні показники об'єкта до проведення реконструкції (у випадку реконструкції): документи на право власності (договір купівлі-продажу або свідоцтво на право власності) або технічний паспорт об'єкта; пропозицій щодо строків (графік) сплати пайової участі, викладені у тексті звернення. Таким чином, законодавством встановлено обов'язок відповідача укласти з позивачем договір про пайову участь та у подальшому сплатити до бюджету міста відповідні кошти пайової участі. Станом на 05.02.2018 звернень стосовно вирішення пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва у зв'язку із реконструкцією індивідуального житлового будинку по [ADDRESS] від відповідача до позивача не надходило, договорів пайової участі не укладалося. Водночас, інформація наведена в пункті 22 декларації про готовність до експлуатації об'єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 12.07.2016 № КВ 142161941188 не відповідає дійсності. Договір пайової участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва від 23.06.2016 № 178, зазначений в декларації, між позивачем та відповідачем не укладався. Відповідно до пункту 6 рішення Київської міської ради від 15.11.2016 № 411/1415 «Про затвердження Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Києва», у разі встановлення факту прийняття об'єкта будівництва, або реконструкції в експлуатацію, або присвоєння адреси новозбудованим, реконструйованим об'єктам без наявності довідки про виконання умов пайової участі Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зобов'язаний звернутися до особи, що порушила умови Порядку, з вимогою про укладення договору про пайову участь та, за наявності обґрунтованих підстав, звернутися до правоохоронних органів або до суду. У зв'язку з цим, відповідачу було надіслано листа від 22.12.2017 № 050/05-10672 з вимогою звернутися до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) для укладення договору пайової участі у створенні і розвитку соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва у зв'язку із реконструкцією індивідуального житлового будинку по [ADDRESS], з урахуванням вимог Порядку. Вказаний лист повернувся позивачу без відповіді у зв'язку із закінченням встановленого строку зберігання. Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Верховним Судом України неодноразово розглядались справи щодо зобов'язання укласти договір пайової участі після введення в експлуатацію (постанови Верховного суду України від 16.11.2016 №922/5937/15, від 30.11.2016 № 922/6409/15, від 25.05.2017 № 922/387/16). Згідно з висновками Верховного суду України посилання судів на сплив граничного терміну для укладення такого виду договору є помилковим, оскільки строк, визначений законом для укладення договору пайової участі, - протягом 15 днів із дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, - встановлено саме для добровільного виконання стороною зазначеного обов'язку, отже невиконання такого зобов'язання свідчить про порушення замовником свого обов'язку, встановленого законом, і не звільняє останнього від укладення договору. На підставі наведеного, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, у зв'язку з чим, позовні вимоги позивача є такими, що підлягають задоволенню. Оскільки при подачі позову до суду позивачем було сплачено судовий збір, то відповідно до ст. 88 ЦПК України, його слід стягнути з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного та

Outcome: approved