Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача в якому просив суд: усунути перешкоди у користуванні належного йому будинку шляхом зобов`язання відповідача знести самочинно зведену прибудову до будинку, спортзал та другий поверх; стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду в сумі 250000 грн. та моральну шкоду в сумі 50000 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є власником домоволодіння по [ADDRESS]. Відповідач [PERSON] є сусідом позивача. З початку 2018 року між сторонами виник спір про відшкодування завданих збитків, які були нанесені відповідачем в результаті проведення всупереч встановленого порядку будівельних робіт на межі між їхніми земельними ділянками. Відповідач ігнорує вимоги позивача про припинення будівельних робіт які він проводить без права на виконання підготовчих і будівельних робіт. Позивач звертався з цього приводу до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва та отримав відповідь № 073-073/п-1024-2406 від 26.11.2019 року про те, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва будь-якої відповіді не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали право на виконання підготовчих і будівельних робіт на [ADDRESS] . 12.10.2018 позивач звернувся до Солом`янського управління поліції Головного управління національної поліції у м. Києві із заявою про протиправні дії відповідача. На теперішній час кримінальне провадження № 12018100090011849 триває. Позивач вказував, що в результаті незаконних дій відповідача йому нанесено матеріальну шкоду у вигляді пошкодження його будинку зовні та всередині. Зазначав, що у нього пошкоджена плитка в приміщенні кухні, з`явилися тріщини в приміщенні котельної, тріщини на фасаді житлового будинку, з`явилося пошкодження тротуарної плитки та фундаменту будинку, також зруйновано три секції паркану, лопнула бетонна лівньовка. Крім того, відповідач без дозволу позивача підключився до його каналізації. У зв`язку з деформацією будинку позивача, була зруйнована стеля балкону. 05.06.2018 позивач отримав від представника відповідача [PERSON] розписку про те, що відповідач зобов`язується відшкодувати збитки, але по даний час, жодної компенсації позивачем не отримано. Позивач звернувся до фахівців ТОВ «Судова незалежна експертиза України» з якими було укладено договір № 55941 щодо здійснення попереднього огляду приміщень будинку [ADDRESS] . Відповідач на земельній ділянці, яка знаходиться в його приватній власності, без дозволу позивача самовільно почав ґрунтові роботи та збудував собі прибудову до будинку, спортзал та другий поверх, що заборонено законодавством, таким чином використавши земельну ділянку за своїм розсудом, ігноруючи право власності позивача на землю та спричиняючи йому шкоду. Позивач звертатися до відповідача з проханням зробити певні дії, щодо припинення самовільного будівництва і звернутися до органів влади за погодженням та дозволом на спорудження будівель, однак звернення позивача залишені без уваги. Крім того, позивач зазначав, що своїми протиправними діями відповідач завдав позивачу моральну шкоду, яка полягає у стражданнях, заподіяних внаслідок психічного впливу від неповаги до позивача, як сусіда та як власника земельної ділянки. Вказував, що щоденно отримує психічний стрес та не має можливості безпечно користуватися своїм будинком та ділянкою, що призводить до погіршення психологічного стану в сім`ї, в побуті та на роботі. В своєму повсякденному житті позивач має можливості користуватися будинком, оскільки він є небезпечним для проживання. Також, своїми незаконними діями, відповідач позбавив сім`ю позивача можливості спокійного користування земельною ділянкою та будинком, що призвело до страждань позивача та побутових негараздів. Завдану моральну шкоду позивач оцінює в 50000 грн. На підставі вищевикладеного просив позов задовольнити. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва від 17.12.2019 у справі відкрито спрощене позовне провадження. У встановлений ухвалою строк відзив від відповідача не надійшов. Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження, учасники справи в судове засідання не викликались. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що позивач є власником домоволодіння по [ADDRESS] на підставі договору дарування жилого будинку від 01 вересня 2003 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гоменюк О.М., реєстровий № 6619. Право власності на земельну ділянку підтверджується договором дарування земельної ділянки від 01 вересня 2003 року, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гоменюк О.М., реєстровий № 6617. Відповідач [PERSON] є сусідом позивача. Позивач стверджує, що між сторонами виник спір про відшкодування завданих збитків, які були нанесені відповідачем в результаті проведення всупереч встановленого порядку будівельних робіт на межі між їхніми земельними ділянками. Відповідач ігнорує вимоги позивача про припинення будівельних робіт які він проводить без права на виконання підготовчих і будівельних робіт. Позивач зазначає, що відповідач чинить йому перешкоди у користуванні належним позивачу будинком, в зв`язку з чим просить суд усунути перешкоди у користуванні його власністю шляхом зобов`язання відповідача знести самочинно зведену прибудову до будинку, спортзал та другий поверх, на що слід зазначити наступне. Згідно ч. ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В позовній заяві позивач вказував про те, що він звертався до фахівців ТОВ «Судова незалежна експертиза України» з якими було укладено договір №55941 щодо здійснення попереднього огляду приміщень будинку [ADDRESS] . В матеріалах справи наявний лист директора ТОВ «Судова незалежна експертиза України» №4609 від 07.08.2019. Відповідно до змісту зазначеного листа, позивача повідомлено про те, що ТОВ «Судова незалежна експертиза України» має достатню матеріально-технічну базу та відповідних судових експертів для проведення будівельно-технічної експертизи з питань визначення розміру матеріального збитку завданого внаслідок будівництва житлового будинку на суміжній земельній ділянці. Крім того, в зазначеному листі проінформовано позивача про вартість проведення дослідження, що становить 15000 грн. та строк виконання дослідження. Позивач заявляє вимогу про стягнення з відповідача матеріальної шкоди в сумі 250000 грн., однак до суду не було надано висновку експерта з проведеною будівельно-технічною експертизою з питань визначення розміру матеріального збитку завданого внаслідок будівництва житлового будинку на суміжній земельній ділянці. Разом з тим, для встановлення суми матеріальних збитків завданих позивачу необхідно проведення судової будівельної експертизи. Позивачем не було подано до суду будь-яких клопотань про призначення експертизи у даній справі. Заявляючи вимогу про стягнення з відповідача матеріальної шкоди завданої внаслідок будівництва житлового будинку на суміжній земельній ділянці, позивач надав фотознімки та стверджував в позові про пошкодження в належному йому будинку плитки в приміщенні кухні, появи тріщин в приміщенні котельної, тріщин на фасаді житлового будинку, пошкодження тротуарної плитки та фундаменту будинку. Також стверджував про зруйнування третьої секції паркану та пошкодженні бетонної лівньовки. Однак, з наявних в матеріалах справи доказів, неможливо встановити технічні причини пошкодження плитки в приміщенні кухні, а також появи тріщин в приміщенні котельні та на фасаді житлового будинку. Крім того, за наявними в матеріалах справи доказами, не можливо встановити вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт необхідних для приведення приміщення кухні, котельної, фасаду будинку та фундаменту паркану в нормальний технічний стан. Згідно з ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що позивачем не доведено дійсний розмір завданої шкоди, а заявлена позивачем сума матеріальної шкоди, не підтверджена належними доказами. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Доказами, відповідно до ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Приписами ч.ч. 1,6 ст. 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Враховуючи наведене, суд вважає, що при розгляді справи позивачем не доведено, що через протиправні дії відповідача позивачу було завдано матеріальну шкоду у вигляді пошкодження його будинку зовні та всередині. Доказів, які б свідчили про вину відповідача та причинний зв`язок між шкодою та поведінкою відповідача, матеріали справи не містять. Також, в матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про здійснення відповідачем незаконного будівництва, про що стверджує позивач. Наданий позивачем лист Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва № 073-073/п-1024-2406 від 26.11.2019 року про те, що Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва будь-якої відповіді не видавав та не реєстрував документів дозвільного та декларативного характеру, які б надавали права на виконання підготовчих і будівельних робіт на [ADDRESS] , не є доказом порушення відповідачем норм державних будівельних норм України. Таким чином, даний лист не є належним доказом в обґрунтування вимог позивача, в розумінні ст. ст. 79, 80 ЦПК України. Розслідування Солом`янським УП ГУ НП у м. Києві кримінального провадження №12018100090011849, відкритого за заявою [PERSON] щодо протиправних дій відповідача, також не є доказом протиправних дій відповідача, оскільки досудове розслідування кримінального провадження на даний час триває, обвинувальний акт у даному кримінальному провадженні до суду не передано. Доказів пошкодження належного позивачу майна, окрім неідентифікуючих фотознімків, суду також надано не було. З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що позивачем не було доведено обставин на які він посилався при зверненні до суду з даним позовом, а відтак відсутні підстави для задоволення позовних вимог щодо стягнення матеріальної шкоди та усунення перешкод у користуванні належного позивачу будинку, шляхом зобов`язання відповідача знести самочинно зведену прибудову до будинку, спортзал та другий поверх. Щодо вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди, яку позивач оцінює в 50000 грн., слід зазначити наступне. Відповідно до ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. П. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв`язку з ушкодження здоров`я, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження громадського життя, настанні негативних наслідків. Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для задоволення позову в частині відшкодування моральної шкоди, оскільки позивачем не було надано суду доказів, які підтверджують факт заподіяння йому моральних страждань в результаті протиправних дій відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed