Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-24 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері, [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування посилався на те, що [INFO] померла його матір [PERSON] , після смерті якої залишилось певне майно, яке розташоване за адресою: [ADDRESS] , але він не мав можливості в шестимісячний термін встановлений законом подати заяву в нотаріальну контору про прийняття спадщини за законом, оскільки знаходився в рейсі за межами України з 11.10.2018р. до 12.04.2019р. Приватний нотаріус Маріупольського міського нотаріального округу Літвінова І.О. надала довідку № 94/01-16 від 15.05.2019р. у якій вказано, що він не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений строк після померлої [INFO] та йому рекомендовано звернутися до суду для вирішення питання в судовому порядку. У зв`язку з пропущенням терміну звернення до нотаріальної контори через поважні причини він вимушений звернутися до суду і просить встановити йому додатковий строк у три місяця з дня набрання рішення законної сили для прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті його матері [PERSON] . Позивач [PERSON] до суду надав заяву, якою позовні вимоги підтримав, справу просив розглянути за його відсутності, позовні вимоги задовольнити. Представник Маріупольської міської ради звернувся до суду із заявою про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення позовних вимог не заперечував. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що згідно зі свідоцтвом про народження [NUMBER] виданого Б-Лесовською с/р Боровічевського району Новгородської області, 22.08.1964 р. матір`ю [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] (а.с. 4). Згідно зі свідоцтвом про смерть [NUMBER] , актовий запис №942, виданим Приморським районним у місті Маріуполі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] (а.с. 5). Згідно з довідкою з відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб від 22.04.2019 р. №062-29-01-00856 станом на 17.10.2018 р. за адресою: [ADDRESS] , зареєстрованим була лише [PERSON] , [INFO] , яка знята у реєстрації 06.12.2018р., у зв`язку зі смертю [INFO] (а.с. 9). Листом приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Літвінової І.О. № 94/01-16 від 15.05.2019р. [PERSON] роз`яснено, що він не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений строк після померлої [INFO] . [PERSON] ,\~тому йому рекомендовано звернутися до суду для вирішення питання в судовому порядку (а.с. 6). У Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо наявності заведених спадкових справ відносно спадкового майна [PERSON] , яка померла [INFO] . Згідно з посвідченням особи моряка серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , був найнятий на судно 04.10.2018р., дата і місце звільнення 12.04.2019р., м. Миколаїв (а.с. 12). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства\~юстиції України\~від 22\~лютого 2012\~року №\~296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 17 квітня 2019 року, однак лише 12.04.2019р. [PERSON] прибув до України у м. Миколаїв, відповідь від нотаріуса отримав 15.05.2019р., а позов до суду пред`явив 23 травня 2019 року, тобто пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. З ч. 2.\~ст. 1270 ЦК України\~слідує, якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Судом встановлено, що на час розгляду справи судом с заявами про прийняття спадщини до нотаріуса ніхто не звертався. Отже, за таких обставин враховуючи вимоги ч.1\~ст.1277 ЦК України\~реалізація спадкового права покладена на орган місцевого самоврядування за місцем знаходження нерухомого майна. Таким чином, враховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оцінивши наявні у справі докази, а також відсутність заперечень з боку відповідача на реалізацію спадкового права позивачем, суд приходить до висновку, що позивач є рідним сином померлої [PERSON] , з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини після смерті матері на незначний строк, оскільки працював за кордоном. Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові №681/203/17-ц від 17.10.2018р., що є обов`язковим для застосування відповідно до ч.6\~ст. 13 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів»\~та ч.4\~ст.263 ЦПК України. У відповідності до вимог\~ст. 200 ч. 3 ЦПК\~\~ України, за результатами підготовчого провадження суд\~\~ухвалює рішення у випадку\~\~визнання позову\~\~відповідачем. Враховуючи вищевикладене, суд вважає можливим встановити позивачу додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved