Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-29 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області, третя особа Фортечний відділ державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про зняття арешту з нерухомого майна. В обґрунтування зазначає, що [INFO] помер рідний брат позивача [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на 1/8 частку житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Проте, приватний нотаріус Кіровоградського міського нотаріального округу Качан Л.Л. відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки відповідно до Інформаційної довідки №113244602 від 08.02.2018р. було виявлено зареєстроване обтяження у вигляді арешту на нерухоме майно - на 1/2 частку житлового будинку, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Із постанови про накладення арешту на майно боржника та оголошення заборони його на його відчуження, виданої 20.11.2002р., державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Кіровського районного управління юстиції міста Кіровограда вбачається, що арешт на все майно та заборону на відчуження Ѕ частини вказаного житлового будинку, належного [PERSON] , накладено при примусовому виконанні постанови від 12.04.1998р., винесеної ДАІ м. Кіровограда про стягнення із [PERSON] штрафу в сумі 340,00 грн. на користь держави. Проте, [PERSON] належала не Ѕ частина зазначеного житлового будинку, а 1/8 частина. Так, згідно дубліката Свідоцтва про право на спадщину від 19.09.1995р., зареєстрованого 02.10.2008 р. [PERSON] , державним нотаріусом Другої Кіровоградської державної нотаріальної контори в реєстрі за №2-3372, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] належну йому 1/2 частку житлового будинку з господарсько- побутовими будівлями, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] в рівних частках успадкували його дружина [PERSON] та сини: [PERSON] , [PERSON] [PERSON] , а отже у праві спільної часткової власності на вказане спадкове майно всім спадкоємцям належить право власності лише на його 1/8 частку. Разом з тим, інший брат позивача [PERSON] також помер [INFO] , і спадщину за законом після його смерті прийняв позивач, оскільки постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Вказує, що наявність арешту нерухомого майна перешкоджає позивачу, як спадкоємцю, отримати свідоцтво про права на спадщину після смерті брата [PERSON] , та створює перешкоди в користуванні та розпорядженні частиною будинку як власнику майна. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 15.04.2019 року відкрито провадження та призначено підготовче засідання /а.с. 34-35/. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 20.05.2019 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті /а.с. 47-48/. Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 28.08.2019 року у задоволенні клопотання представника відповідача Головного управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області про заміну неналежного відповідача у справі відмовлено /а.с. 74-75/. В судове засідання представник позивача не з`явилася, надала до суду заяву, якою просила розглянути справу за відсутності позивача, вимоги підтримав у повному обсязі. Відповідач Головне управління Державної фіскальної служби у Кіровоградській області та третя особа Фортечний відділ державної виконавчої служби міста Кропивницький Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області в судове засідання не з`явились, повідомлені судом про час та місце розгляду справи належним чином, про причини неявки не повідомили. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо задоволення позовних вимог у повному обсязі, виходячи з наступного. Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 ст. 12 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом (ст. 81 ЦПК України). Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] /а.с. 10/. Позивач є рідним братом померлого, що підтверджуються свідоцтвом про народження (повторно) серія [NUMBER] від 20.02.2018р. та витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 СК України від 26.03.2019р. №00022442725, згідно із якими [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] мають одних і тих же батьків: батько - [PERSON] , матір - [PERSON] /а.с. 12,13/. Спадкова справа за номером 30/2018 заведена Качан Л.Л. - приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 03.07.2018р. №52473828 /а.с. 11/. Позивач прийняв спадщину після смерті свого брата [PERSON] , оскільки 20 квітня 2018р., тобто у визначений статтею 1270 ЦК України строк 6 місяців з часу відкриття спадщини, особисто подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Приватний нотаріус Кіровоградського міського нотаріального округу Качан Л.Л. постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.02.2019р. №46/02-31 відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки відповідно до інформаційної довідки №113244602 від 08.02.2018р. було виявлено зареєстроване обтяження у вигляді арешту на нерухоме майно - на 1/2 частку житлового будинку, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] а.с. 14/. Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 08.02.2018р. (Інформаційна довідка № 113244602) є обтяження: арешт нерухомого майна - Ѕ частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , номер запису про обтяження - 104587, зареєстроване державним реєстратором - Шепелєвою Наталією Андріївною , Реєстраційна служба Кіровоградського міського управління юстиції Кіровоградської області; підстава виникнення обтяження - постанова, серія та номер: 25626, виданий 20.11.2002р., видавник - державна виконавча служба Кіровського району, Бахчеван вх.1168: відомості про реєстрацію до 01.01.2013р. - єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 8088605, реєстратор Державний нотаріальний архів в Кіровоградській області, Кіровоградський міський нотаріальний округ 20.10.2008р., суб`єкт обтяження - [PERSON] /а.с. 15-17/. Із постанови про накладення арешту на майно боржника та оголошення заборони його відчуження, виданої 20.11.2002р., державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Кіровського районного управління юстиції міста Кіровограда Бахчеван (має реєстрацію від 26.11.2008 р.вх.1168) вбачається, що арешт на все майно та заборону на відчуження Ѕ частини житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , належного [PERSON] , накладено на примусове виконання постанови від 12.04.1998р., винесеної ДАІ м.Кіровограда про стягнення із [PERSON] штрафу в сумі 340,00грн. на користь держави /а.с. 19/. Однак, [PERSON] не належала Ѕ частка зазначеного житлового будинку. Так, згідно дубліката Свідоцтва про право на спадщину від 19.09.1995р., зареєстрованого 02.10.2008р. [PERSON] . , державним нотаріусом Другої кіровоградської державної нотаріальної контори в реєстрі за №2-3372, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] належну йому 1/2 частку житлового будинку з господарсько- побутовими будівлями, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] в рівних частках успадкували його дружина [PERSON] та сини: [PERSON] , [PERSON] [PERSON] , а отже у праві спільної часткової власності на вказане спадкове майно [PERSON] належить право власності лише на його 1/8 частку. Вказані обставини підтверджуються також Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 10.11.2008р. номер витягу 20862849 та Довідкою про належність нерухомого майна №41920 від 24.11.2009р., наданих Обласним комунальним підприємством «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації», Інформаційною довідкою №113244602 від 08.02.2018р., згідно із якими за [PERSON] зареєстровано у власності 1/8 частка у праві спільної часткової власності на будинок за адресою: [ADDRESS] . Разом з тим, [INFO] помер [PERSON] брат позивача, в зв`язку із чим відкрилась спадщина і позивач є спадкоємцем за законом другої черги, спадкова справа за номером 9/2018 заведена Качан Л.Л. - приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу. Вказані обставини підтверджуються свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] від 01.08.2017р. та витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 21.02.2018р. №51012804 Родинні стосунки між позивачем та померлим [PERSON] , як рідних братів, підтверджуються свідоцтвом про народження (повторно) серія [NUMBER] від 01.08.2004р., згідно із яким батьками [PERSON] , [INFO] є: батько - [PERSON] , матір - [PERSON] . Спадщину за законом після смерті [PERSON] прийняв лише позивач, оскільки постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, та протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не заявив про відмову від спадщини, тобто прийняли спадщину відповідно до частини 3 статті 1268 ЦК України. Підтвердженням вказаних обставин є довідка квартального комітету №16 Фортечного району м.Кропивницький від 02.02.2018р №57. Наявність арешту нерухомого майна перешкоджає позивачу, як спадкоємцю, отримати свідоцтво про права на спадщину після смерті брата [PERSON] . Разом з тим, наявність арешту на Ѕ частки вище вказаного нерухомого майна створює позивачу перешкоди в користуванні та розпорядженні майном, як власнику його 1/8 частки у праві спільної часткової власності на будинок за адресою: [ADDRESS] на підставі дубліката свідоцтва про право на спадщину від 19.09.1995р., зареєстрованого 02.10.2008р. в реєстрі за №2-3372, та його 5/16 частки у праві спільної часткової власності цього ж нерухомого майна на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 28.12.2012р. зареєстрованого в реєстрі № за №871 Виконавче провадження, в межах якого накладено арешт, знищено по сплину 3-річного строку та відсутні відкриті виконавчі провадження щодо [PERSON] . Згідно статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Статтею 321 Цивільного кодексу України також передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно ч.1 ст. 1217 ЦК України спадкоємець здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно ч.1 ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадщину за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька так і з боку матері. Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти. Згідно ч.1 та ч.2 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати особисто до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у 6 місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Згідно з п. 4.17 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012року №296/5, якщо на спадкове майно накладено арешт судовим чи слідчими органами, видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту. Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють, як закріплені законом, матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів закріплений в ст. 16 ЦК України. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є припинення дії, яка її порушує (п.3 ч.2 ст.16 ЦК України). Згідно із ст. 4 та ст.5 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених прав, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає порушені права цих осіб у спосіб, визначений законами України. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 р. № 5 позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України. Відповідно до положень частин першої та другої ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин. Згідно ч. 1,2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону. Частиною четвертою ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачені підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, частиною п`ятою цієї статті встановлено, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Таким чином, дія арешту на вказане нерухоме майно та внесення відомостей про його обтяження до Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна порушує майнові права позивача щодо володіння, користування та розпорядження, як належною йому на праві приватної власності частиною вище вказаного будинку, так і можливістю отримати у спадщину частину будинку, що належала його братові [PERSON] За вказаного, позовні вимоги підлягають до задоволення.

Outcome: approved