Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-30 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з приватного акціонерного товариства «Харківський електротехнічний завод «Укрелектромаш» заборгованість по заробітній платі, яка приблизно становить 40 000,00 грн.; суму середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 08.05.2019 по день винесення рішення або день фактичного розрахунку; суму компенсації за невикористану щорічну відпустку тривалістю 35 днів. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що він перебував у трудових відносинах з ПАТ «ХАЗ «Укрелектромаш» з 31.01.2001 по 08.05.2019, на підставі наказу ПАТ «ХАЗ «Укрелектромаш» № 3-к 08.05.2019 його звільнено з посади електромонтера по ремонту та обслуговуванню ел. обладнання, за власним бажанням на підставі ст. 38 КЗпП України. Станом на день звільнення у підприємства існувала перед ним заборгованість, яка залишилась невиплаченою після звільнення. Позивач також зазначає, що він має 35 днів невикористаної відпустки, в зв`язку з чим просить стягнути з відповідача компенсацію за невикористану відпустку. Позивач подав уточнену позовну заяву, в якій просить стягнути на свою користь з відповідача заборгованість по заробітній платі у розмірі 42066 грн. 80 коп. та суму середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 08.05.2019 по день винесення рішення або день фактичного розрахунку у розмірі 28074 грн. Ухвалою судді від 17.07.2019 відкрито провадження в справі та визначено, що справа буде розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Також даною ухвалою суду визначено строки для подання сторонами відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечення. Копію ухвали про відкриття спрощеного позовного провадження у справі без повідомлення сторін була направлена позивачу та відповідачу, та отримана ними. У наданий в ухвалі час від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, відповідач відзив на позовну заяву не надав. Зважаючи на те, що справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Частиною восьмою статті 178 ЦПК України визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Аналогічне положення міститься і в ч. 2 ст. 191 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] перебував у трудових відносинах з ПАТ «ХАЗ «Укрелектромаш» з 31.01.2001 по 08.05.2019, на підставі наказу ПАТ «ХАЗ «Укрелектромаш» № 3-к 08.05.2019 його звільнено з посади електромонтера по ремонту та обслуговуванню ел. обладнання за власним бажанням на підставі ст. 38 КЗпП України, що підтверджується наданою позивачем копією трудової книжки та копією наказу № 3-к від 08.05.2019 (а.с.10-14). Відповідно до ч.3 ст. 12, ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Ухвалою від 17.07.2019 за заявою позивача судом зобов`язано приватне акціонерне товариство «Харківський електротехнічний завод «Укрелектромаш» надати до Московського районного суду м. Харкова в п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали, розрахунок заборгованості по заробітній платі перед [PERSON] довідку про розмір середньомісячного заробітку [PERSON] , довідку про заборгованість по заробітній платі перед [PERSON] . Копія ухвали про витребування доказів двічі направлялась відповідачу до виконання, отримана позивачем 29.07.2019 та 29.08.2019, що підтверджується розписками на поштових зворотних повідомленнях. Зазначена ухвала про витребування доказів відповідачем до теперішнього часу не виконана, та відповідач не повідомив суд про неможливість надати докази, які витребувані судом із зазначенням причин у встановлені судом строки. Відповідно до положень ч. 10 ст. 84 ЦПК України у разі неподання учасником справи з неповажних причин або без повідомлення причини доказів, витребуваних судом, суд залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання, а також яке значення мають ці докази, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ. Згідно наданого позивачем копії листа Головного управління Держпраці у Харківській області від 30.07.2019, в ході інспекційного відвідування підприємства ПАТ «Харківський електротехнічний завод «Укрелектромаш» встановлено, що виплата заробітної плати на підприємстві проводиться несвоєчасно, станом на 29.07.2019 заборгованість із заробітної плати, в тому числі всіх сум, належних при звільненні від підприємства, перед [PERSON] за період з вересня 2018 по травень 2019 склала 42066 грн. 80 коп. Враховуючи, що відповідачем на вимогу суду не надані докази, які підтверджують розмір заборгованості по заробітній платі перед позивачем, чому суд всебічно сприяв, суд визнає факт наявності та розміру заборгованості по заробітній платі перед позивачем у розмірі 42066 грн. 80 коп. станом на 08.05.2019. Згідно ч.1 ст. 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.. Відповідно до ст.43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Відповідно до положень ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму. Всупереч норм КЗпП України та Конституції України відповідач ПАТ «Харківський електротехнічний завод «Укрелектромаш» не здійснювало виплату заробітної плати позивачу, в зв`язку з чим станом на день звільнення позивача - 08.05.2019 утворилась заборгованість по заробітній платі у розмірі 42066 грн. 80 коп., яка підлягає стягненню. Відповідно до положень ст. 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору. Відповідно до п.3 розділу 2 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ №100 від 08.02.1995 року, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Пунктом 8 розділу 4 Порядку передбачено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного заробітку на число робочих днів, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі дні на число відпрацьованих робочих днів, а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. Позивач зазначає, що його середній заробіток за один день становить 467,90 грн., та оскільки затримка у виплаті заборгованості по заробітній платі з 08.05.2019 по 09.09.2019 складає 125 днів, просить суд стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки виплати заробітної плати у розмірі 28074 грн., виходячи з наступного розрахунку: число робочих днів за лютий 2019 - 14 днів; за березень 2019 - 16 днів. (14+16)/2 = 15 середньомісячне число робочих днів. Оскільки на дату уточнення позовних вимог, час затримки заробітної плати становить 4 місяці, то число робочих днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком, складає 60 днів. 60 робочих днів х 467,90 грн. середній заробіток за 1 день = 28074 грн. Зазначена сума не перевищує середню заробітну плату по України в Харківській області за 2018-2019 роки, а тому суд, враховуючи, що відповідачем на вимогу суду не надані докази про розмір середньомісячного заробітку [PERSON] , чому суд всебічно сприяв, суд визнає обставину середнього заробітку позивача, яка підлягає стягненню у розмірі 28074 грн. За статтею 47 КЗпП власник або уповноважений ним орган зобов`язаний у день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку i провести з ним розрахунок у строки, зазначені ст. 116 КЗпП. Повний розрахунок означає виплату працівникові: - заробітної плати, що йому належить (ураховуючи день звільнення, оскільки він є останнім робочим днем); - грошової компенсації за всі невикористані дні щорічної відпустки, а також додаткової відпустки, якщо працівник має на неї право; - вихідної допомоги (ст. 44 КЗпП) у певних випадках. Виплата всіх сум від підприємства, установи, організації, що належать працівникові під час звільнення, провадиться в день його звільнення. При зверненні до суду позивач звільнений від сплати судового збору на підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір». Суд розподіляє судові витрати відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, та стягує з відповідача в дохід держави судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп. На підставі викладеного,

Outcome: approved