Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він зареєстрований та проживає за адресою: [ADDRESS] . Його батьки: [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до Ордеру № В-3609 від 15.06.1963 року родина його діда [PERSON] отримала трикімнатну квартиру [ADDRESS]. Після перейменування - [ADDRESS] та перенумерації в [ADDRESS] , на даний час [ADDRESS] . Відповідно до Свідоцтва про право власності №998 від 14.09.1993 року його дідом [PERSON] та бабусею [PERSON] вищевказана квартира була приватизована. [INFO] помер його дід [PERSON]. Після його смерті свідоцтво право на спадщину, що складалася з 1/2 частини квартири [ADDRESS] отримала бабуся [PERSON] [INFO] [PERSON] склала заповіт, яким усе належне їй майно заповіла позивачу. [INFO] бабуся померла. Після її смерті відкрилася спадщина на належне майно, а саме квартиру [ADDRESS] . 22.01.2020 року позивач звернувся до Третьої криворізької нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але йому було надано роз`яснення у вигляді листа, в якому вказано, що його заява не може бути прийнята, оскільки в установлений законодавством строк не звернувся із заявою про прийняття спадщини за заповітом і не надав рішення суду про встановлення факту постійного проживання разом з померлою. Причиною незначного пропуску його звернення з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори була його цілковита впевненість, що він діє точно з отриманими рекомендаціями законодавством. Він є інвалідом 3 групи по зору, мешкає з матір`ю і постійно знаходиться під її наглядом. Дід та бабуся були самими дорогим для нього людьми. Після їх смерті він тривалий час перебував у пригніченому стані. Похованням бабусі займалися він та мама. Коли вони оформлювали документи і зняття з реєстрації померлої, вирішити отримати консультацію юриста при виконкомі Металургійної ради стосовно строків звернення до нотаріуса за спадщиною. Їх з матір`ю запевнили, що до нотаріальної контори треба звертатися за спливом 6 місяців після смерті бабусі. Тільки після відмови нотаріуса у прийнятті від нього заяви він зрозумів свою помилку. Він, як пересічний громадянин, який не має юридичної освіти, не зміг відрізнити поняття «звернення до нотаріальної контори за заявою про прийняття спадщини» та «звернення за отриманням спадщини», для нього повністю ототожнені, але і при отриманні консультації їм також цього не роз`яснили. Проміжок часу виявися незначним, але позбавив його права отримати спадщину. Спір щодо спадкового майна між спадкоємцями відсутній. Спадкоємицею першої черги є його мати [PERSON] , якою не було подано заяви про прийняття спадщини після смерті матері за законом. Тому, просить суд визначити йому [PERSON] додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті бабусі [PERSON] , померлої [INFO] . Позивач [PERSON] до початку судового засідання надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Представник позивача [PERSON] - [PERSON] до початку судового засідання надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила суд позов задовольнити. Представник відповідача Виконавчого комітету Металургійної районної у місті Кривому Розі ради в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Правом надати відзив не скористався. Представник третьої особи Криворізької державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлено належним чином. Правом надання письмових пояснень по суті позовних вимог не скористався. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Заяви про відкладення розгляду справи до суду не надавала, причини неявки не повідомила. Правом надання письмових пояснень по суті позовних вимог не скористалась. На підставі ст. 280 ЦПК України, суд ухвалив провести заочний розгляд справи. Враховуючи викладене, суд вважає, що судове засідання можливо провести без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ст. 247 ЦПК України. Суд, дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, прийшов до наступного. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло 998 від 14.09.1993 року [PERSON] та [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності належала квартира за адресою: [ADDRESS] , свідоцтво видано згідно розпорядженням (наказом) від 09.06.1993 року №Д 417 (а.с. 15). Розпорядженням голови обласної державної адміністрації від 19 травня 2016 року № Р-223/0/3-16 «Про перейменування топонімів у населених пунктах області» вулицю «Косіора» змінено на вулицю «Соборності». [PERSON] помер [INFO] . На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 12.09.2018 року, виданого державним нотаріусом Третьої криворізької державної нотаріальної контори Риковою Т.В., [PERSON] прийняла спадщину на 1/2 частину квартиру за адресою: [ADDRESS] , спадкова справа за №228/2018, зареєстрованого в реєстрі за №2-1324 (а.с. 9). [PERSON] за життя залишила заповіт на ім`я [PERSON] , [INFO] , на все майно, яке належало їй на день смерті, заповіт посвідчено державним нотаріусом Третьої криворізької державної нотаріальної контори, зареєстровано в реєстрі за №2-1077 (а.с 8). [INFO] померла [PERSON] , актовий запис №70, свідоцтво про смерть видано Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом ДРАЦС ГТУЮ у Дніпропетровській області (а.с. 7). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтями 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. У відповідності до ст. ст. 1220-1222, 1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно з ст. ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Листом Південно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Третьою криворізькою державною нотаріальною конторою від 22.01.2020 року №86/0247, [PERSON] повідомлено про те, що заяву про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] не прийнято, оскільки пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с. 19). Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 6 вересня 2017 року № 6-496цс17. З листа Південно-східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Третьої криворізької державної нотаріальної контори від 14.05.2020 року №866/0116 встановлено, що згідно архівних даних, спадкова справа в нотаріальній конторі після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не відкривалась. За таких обставин, для прийняття спадщини [PERSON] повинен був звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту смерті [PERSON] , але не зробив цього вчасно та пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини. Як встановлено судом, причиною несвоєчасного подання позивачем заяви про прийняття спадщини стало те, що [PERSON] отримав не кваліфіковану консультацію фахівця з питань оформлення спадкових прав, а також останній є інвалідом третьої групи з дитинства, що підтверджено довідкою МСЕК від 04.06.2018 року та медичним висновком №6 (а.с. 20, зворот). Як роз`яснив Пленум Верховного суду України в п. 24 постанови від 30.05.2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини та обставини справи, суд вважає що позивач пропустив цей строк з поважних причин, а тому він може бути поновлений. Визначаючи тривалість додаткового строку суд враховує, що з аналізу положень ст. 1270, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, вбачається, що двохмісячний строк для прийняття спадщини з урахуванням особливих умов реалізації цього права є необхідним та достатнім з точки зору добросовісності і розумності. За таких обставин позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved