Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому прохає суд визначити йому додатковий строк тривалість три місяці після набрання рішенням суду законної сили для подання до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON], померлої 24 березня 2017 року. В обґрунтування своїх вимог зазначив, що 24 березня 2017 року померла - [PERSON], [INFO]. За життя [PERSON] залишила заповіт, посвідчений приватним нотаріусом [PERSON], згідно якого усі права та обовязки, а також все майно яке належало [PERSON] на момент складання заповіту, заповідано позивачу [PERSON] Своєчасно позивач не зміг звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадку, оскільки він тільки в грудні 2017 року дізнався про існування вищевказаного заповіту, перебираючи особові документи померлої. В звязку з цим позивач не зміг вчасно звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Просить суд надати йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач та його представник в судове засідання не зявилися, надали суду заяву про розгляд справи без їх участі. Представник відповідача Територіальна громада в особі Луганської міської ради в судове засідання не зявився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомили, заяв про відкладення розгляду справи суду не надавали, відзив не подали. Відповідно до ч. 1\~ст. 223 ЦПК України\~неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно п. 1 ч. 3\~ст. 223 ЦПК України\~якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. За таких підстав, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у справі документів та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає положенням ч. 2\~ст. 247 ЦПК України. \~Суд, дослідивши та оцінивши в судовому засіданні матеріали справи, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, \~всебічно зясувавши обставини, на які позивач та його представник посилається як на підставу своїх вимог, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступні обставини. Судом встановлено, що відповідно копії свідоцтва про смерть, [PERSON] померла 24 березня 2017 року у віці 86 років. (а.с.4). Відповідно до копії заповіту посвідченого приватним нотаріусом Луганського міського нотаріального округу [PERSON] 29.10.2014 за №992, усі права та обовязки, які належали [PERSON], померлої 24.03.2014 на момент складання заповіту, а також ті права та обовязки, які належали їй після цього, та усе майно, заповідано позивачу [PERSON]. (а.с.5) \~\~\~\~ Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.ч.1, ст.1220 ЦК України). \~\~\~\~ Статтею 1272 ЦК України передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~\~\~\~ У п.24 Постанови від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» Пленум Верховного Суду України надав роз'яснення про те, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права». Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. \~\~\~\~ Враховуючи те, що [PERSON] померла 24 березня 2017 року на території тимчасово непідконтрольній Україні, свідоцтво про її смерть було отримано лише 02 листопада 2017 року, а також та позивач [PERSON] тільки в грудні 2017 року дізнався про існування вищевказаного заповіту, перебираючи особові документи померлої, все це спричинило пропуск строку для подання ним заяви про прийняття спадщини, суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини та йому слід визначити \~додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно ст. ст.\~\~1268,\~1270,\~1272 ЦК України,

Outcome: approved