Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-21 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла його мати [PERSON] , після її смерті відкрилася спадщина у вигляді Ѕ частки квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , яка належала померлій на праві приватної власності та підтверджується державним посвідченням на право власності на житло № [NUMBER] . Померлою заповіт не складався. Будучу юридично необізнаним, позивач не знач, що для прийняття спадщини необхідно звернутися із відповідною заявою до нотаріальної контори, а тому звернувся до нотаріальної після закінчення шестимісячного строку, в результаті чого йому було відмовлено, оскільки строк для прийняття спадщини сплив. У зв`язку з чим, [PERSON] звернувся до суду з зазначеним позовом, в якому просить визначити йому додатковий двомісячний строк для подачі заяви для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті його матері - [PERSON] . Ухвалою від 23.07.2019 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання. 28.02.2020 року ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області закрито підготовче судове засідання, справу призначено до судового розгляду. Позивач та його представник - адвокат Гайдаров С.В. у судове засідання надали заяву з проханням розглянути справу за їх відсутності, позов підтримали та просили його задовольнити. Представник відповідача Маріупольської міської ради надав відзив, в якому просив відмовити у задоволенні позову, оскільки, на його думку неможливо встановити коло спадкоємців, крім того, в матеріалах справи відсутня вмотивована відмова нотаріуса про неможливість відкриття спадщини після смерті [PERSON] . Відповідач [PERSON] в судовому засіданні зазначив, що від [PERSON] він отримав у спадок квартиру згідно заповіту. Вказав на те, що спадкодавець проживала одна та окрім позивача мала доньку [PERSON] , зв`язок з якою на теперішній час втрачений. В подальшому надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, не заперечував проти їх задоволення. [PERSON] у судове засідання не з`явилася з невідомих суду причин, про день та час розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку. З урахуванням наведеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у відсутність відповідачів на підставі наявних доказів, які маються у матеріалах справи. Фіксація судового процесу технічними засобами не здійснювалась у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із розглядом справи за відсутності осіб, які беруть участь у справі. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правові відносини. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 07.04.1969 року, [PERSON] є матір`ю [PERSON] , [INFO] , актовий запис №407 /а.с.9/. Згідно зі свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 26.12.2018 року, виданим Кальміуським районним у м. Маріуполі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Донецькій області, [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] у м. Маріуполі Донецької області, актовий запис №1840. /а.с.10/. З свідоцтва права власності на житло від 06.03.1995 р., виданого Маріупольським державним виробничим підприємством по ремонту і експлуатації житлового фонду «Житловик», квартира [ADDRESS] , загальною площею 40,21 кв. м, належить на праві власності [PERSON] та [PERSON] , про що здійснено реєстраційний запис № 34006 /а.с.11-12/. Згідно з реєстраційним написом на документі про право особистої власності на квартиру [ADDRESS] , зареєстровано у Жданівському бюро технічної інвентаризації по праву особистої власності за [PERSON] та [PERSON] на підставі свідоцтва права власності № [NUMBER] від 06.03.1995 року. /а.с.11/. Відповідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №57921730 від 16.10.2019 року, після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , 13.03.2019 року приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Рябоконь Ю.С. була заведена спадкова справа № 15/2019, номер у спадковому реєстрі - 63889904 /а.с.38-39/. Листом Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) №15873/37958/1/20Д/06.3 від 10.06.2020 р. повідомлено, що Наказом №428/2 від 25.10.2019 р. «Про припинення приватної нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Рябоконь Ю.С.», виданого на підставі заяви, припинено приватну нотаріальну діяльність останньої по Маріупольському нотаріальному округу з 11.11.2019 р. /а.с.79/. Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 25.06.2020 року, виданої приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Лашиною Н.Г., [PERSON] , [INFO] , відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ частку квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] , після померлої [INFO] матері [PERSON] . З вказаної постанови вбачається, що згідно матеріалів спадкової справи № 15/2019, з заявою про прийняття спадщини за заповітом на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] після [PERSON] , яка померла [INFO] звернувся онук померлого [PERSON] , [INFO] . Вказана заява була зареєстрована в Книзі обліку і реєстрації спадкових справ 13.03.2019 року за № 38. Інших заяв про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини після [PERSON] , яка померла [INFO] від спадкоємців не надходило. Спадкоємців, які фактично прийняли спадщину згідно ст. 1268 ЦК України нотаріусом встановлено не було. 10.07.2019 року приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Рябоконь Ю.С. було видано Свідоцтво про право на спадщину за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] на квартиру, що розташована за адресою: [ADDRESS] на ім`я онука спадкодавця [PERSON] . Вказаний факт підтверджується свідоцтво про право на спадщину за заповітом від 10.07.2019 року, виданим приватним нотаріусом Маріупольського міського нотаріального округу Рябоконь Ю.С. , зареєстрованим в реєстрі за №2338/а.с.86, 95/. Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, приймаючи до уваги позиції сторін, оцінивши надані докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та задовольнити позовні вимоги позивача, встановивши додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком два місяці з дня набрання рішенням законної сили. На підставі викладеного,

Outcome: approved