Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-13 00:00:00

Позивач звернувся\~до суду\~з позовною\~заявою про\~визначення додаткового\~строку для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини.\~На обґрунтування\~вимог в\~заяві зазначив,\~що\~\~ [INFO] померла\~баба позивача [PERSON] , яка проживала в [ADDRESS] . 15.07.2013 року [PERSON] залишила заповіт №87 на ім`я позивача, в якому заповіла йому земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, за кадастровим номером 4820681200:03:000:0201, площею 0,99 га, але після смерті [PERSON] позивач не міг знайти державний акт на земельну ділянку щоб звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. В листопаді 2020 року позивачеві випадково потрапив до рук державний акт на право приватної власності на землю, виданий на ім`я спадкодавця. В березні 2021 року [PERSON] звернувся до нотаріуса із відповідною заявою та було заведено спадкову справу за №15/2021, але нотаріус відмовив позивачеві у вчиненні нотаріальної дії, мотивуючи тим, що [PERSON] пропустив шестимісячний термін для прийняття спадщини. Інших спадкоємців згідно ст.ст. 1261, 1241 Цивільного кодексу України прийнявши спадщину немає. В судове засідання представник позивача не з`явилася, до суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутність та підтримання позову. Представник відповідача до суду не з`явився, до суду надійшло клопотання про розгляд справи без представника Інгульської сільської ради Баштанського району Миколаївської області. Заперечення проти позову відсутні. Дослідивши матеріали справи (копію свідоцтва про смерть [NUMBER] , копію заповіту №87, копію витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, копію Державного акту на право власності на земельну ділянку), суд вважає вимоги позивача обґрунтованими та підлягаючими задоволенню. За змістом норм\~статей 1268\~-\~1269\~Цивільного кодексу України \~порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Відповідно до\~ст. 1272 ЦК\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга\~статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, враховуючи те, що тривалий час позивач вважав документ, який посвідчує право власності спадкодавця на заповідане майно безнадійно втраченим, та був упевнений, що сам заповіт вже є гарантією того факту, що земельна ділянка належить позивачеві, суд відносить до поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

Outcome: approved