Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-26 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла [PERSON] , він фактично проживав без реєстрації в [ADDRESS] , де доглядав свою тітку [PERSON] , яку після смерті [INFO] поховав за власні кошти. Оскільки позивач не є спадкоємцем першої черги, він і не звертався до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини в строки передбачені законом, але потім знайшов в документах померлої [PERSON] заповіт від 21.11.2005 року, яким остання заповіла [PERSON] та [PERSON] належну їй земельну частку (пай). Позивач, є спадкоємцем за заповітом, що був складений [PERSON] , 30 липня 2020 року та посвідчений секретарем виконкому Тростинсько-Новеселицької сільської ради Васильківського району Київської області, але оформити свої спадкові права не може у зв`язку з тим, що не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у встановлений строк, проживав, але не був зареєстрований за однією адресою з спадкодавцем, та не знав про те, що на нього був складений заповіт, а тому вважає, що з поважних причин пропустив строк на прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] . Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача надіслала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, просила позов задовольнити (а.с.43). Представник Гребінківської селищної ради в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, відповідно до змісту якої вбачається, що останній проти задоволення позову не заперечує, та просить слухати справу за її відсутності (а.с.44). [PERSON] в судове засдання не з`явився, направив до суду заяву про визнання позову та слухання справи у його відсутності (а.с. 59). Відповідно до ч. 3 ст.200, ч. 4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову на підготовчому судовому засіданні, та відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, враховуючи визнання позову відповідачем, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Судом встановлено, [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 04.08.2021 року (а.с.7). Відповідно до заповіту від 21.11.2005 року за життя [PERSON] склала заповіт, яким на випадок своєї смерті все належне їй майно заповіла [PERSON] та [PERSON] , що посвідчений секретарем виконкому Тростинсько-Новоселицької сільської ради, реєстраційний номер - 28 (а.с.10). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Гребінківської державної нотаріальної контори Київської області Герасименко Л.Ю. від 26.03.2021 року за вих. № 154/02-31, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, з тих підстав, що ним пропущений строк для прийняття спадщини (а.с.12). Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні (частини 1-5 статті 263 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.1 ст.81 ЦПК України). Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. [PERSON] є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] позивач не звернувся своєчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки він не входив до кола спадкоємців [PERSON] , а про існування заповіту йому відомо не було, що підтверджується наданими ним доказами. Зворотного по справі не доведено. Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій Суд дослідивши всі обставини справи, оцінивши в силу положення ст. 81 ЦПК України докази дійшов висновку, що [PERSON] з поважних причин пропустив строк прийняття спадщини, оскільки дізнався про заповіт тільки в 2020 році, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного та

Outcome: approved