Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-23 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить розірвати договір оренди землі, укладений 07.02.2012 між [PERSON] та Фермерським господарством «Роман» на земельну ділянку кадастровий номер 3520586000:02:000:0295, площею 6,4333 га, яка розташована на території Родниківської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 08.05.2019 він є власником земельної ділянки № [NUMBER] розташованої на території Родниківської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області, загальною площею 6,4333 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Кадастровий номер земельної ділянки 3520586000:02:000:0295. Зазначену земельну ділянку його батько [PERSON] згідно договору оренди землі, укладеного 07.02.2012 та додаткової угоди до нього від 25.12.2016 передав в оренду строком до 2037 року ФГ «Роман». Зазначає, що відповідач не дотримується умов укладеного договору оренди та постійно і систематично порушує свої зобов`язання щодо своєчасності розрахунку за користування земельною ділянкою та відповідно порушує термін розрахунку зазначений в Договорі оренди землі, який є його істотною умовою та вважає, що у нього наявні підстави для розірвання договору оренди землі через систематичне порушення відповідачем строку сплати орендної плати. Ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, та запропоновано відповідачу подати відзив на позовну заяву (а.с. 22-23). 17.04.2020 на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву в якому представник відповідача вважає, що вимоги позивача є безпідставними, оскільки орендна плата спадкодавцем [PERSON] отримана за 2017 рік - 12.12.2017, за 2018 рік отримана 20.09.2018. За 2019 рік спадкоємцем отримана орендна плата 02.03.2020 в грошовій формі згідно видаткового касового ордеру. Зазначає, що вказану орендну плату позивач навмисно не отримав у 2019 році після отримання свідоцтва про право на спадщину, а відповідач у свою чергу не міг виплатити орендну плату без правоустановлюючого документа підтверджуючого статус позивача після смерті [PERSON] . Вказує на те, що одноразова несплата орендної плати не містить ознак системності та не є підставою для дострокового розірвання договору оренди землі (а.с. 32-33). Ухвалою судді від 02.07.2020 закрито підготовче провадження (а.с. 92-93). Представник позивача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, надав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з його зайнятістю в іншому судовому засіданні в Ленінському районному суді міста Кіровограда, проте будь-яких доказів своєї зайнятості суду не надав, а лише надав договір-доручення про надання правової допомоги № 15-04/74, який у свою чергу не підтверджує його зайнятості у будь-якому судовому засіданні, призначеному на 24.09.2020 (а.с. 113-114). У судове засідання, призначене на 20.08.2020 представник позивача також не з`явився, надав заяву про відкладення судового засідання у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні в Апостолівському районному суді Дніпропетровської області, але будь-яких доказів своєї зайнятості суду також не надав (а.с. 103). Згідно п.п. 1, 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутністю та його учасника у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи )його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки. Враховуючи, що позивач та його представник повторно не з`явилися в судове засідання, будучи належним чином повідомлені про час, дату та місце судових засідань, причини неявки представника жодними доказами не підтверджені, у зв`язку з чим суд визнає причини неявки представника не поважними, тому суд вважає за можливе розглянути справу без участі позивача та його представника. Представник відповідача, у судове засідання не з`явилася, надала клопотання про розгляд справи без її участі, позовні вимоги не визнала та просила відмовити у задоволенні позовної заяви (а.с. 115). Суд дослідивши письмові докази вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є спадкоємцем земельної ділянки з кадастровим номером 3520586000:02:000:0295 після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Вказана інформація також підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 56080950 виданому 08.05.2019, та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності сформованого 08.05.2019, індексний номер витягу 165860230 (а.с. 12-14). Між [PERSON] та ФГ «Роман» укладено договір оренди земельної ділянки (оригінал якого досліджено судом) загальною площею 6,43 га, яка знаходиться на території Родниківської сільської ради Олександрівського району Кіровоградської області, кадастровий номер: 3520586000:02:000:0295, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Вказаний договір зареєстровано Олександрівським відділом Кіровоградської філії Центру Державного земельного кадастру 07.02.2012 № 352050004001763 (а.с. 81-82). У подальшому між орендодавцем [PERSON] та ФГ «Роман» 25.12.2016 укладено додаткову угоду до вказаного договору. Зазначеною додатковою угодою внесені відомості до договору оренди земельної ділянки, зокрема внесено зміни щодо строку дії договору та розміру орендної плати. Відомості про реєстрацію зазначеної додаткової угоди містяться в Актуальній інформації про державну реєстрацію іншого речового права та витязі з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права, індексний номер 79599406, номер запису про інше речове право 18857969 сформованому 04.02.2017 (а.с. 15-17, 86-87). Згідно п. 9 договору оренди земельної ділянки (зі змінами внесеними додатковою угодою від 25.12.2016) вбачається, що орендна плата вноситься орендарем щомісячно у грошовому розмірі, що складає 7 % від нормативної грошової оцінки земельної ділянки переданої в оренду за рік використання. Як вбачається із п. 11 договору оренди земельної ділянки орендна плата вноситься у такі строки: з 01.08 по 31.12 щорічно (а.с. 15, 81-82). Згідно бухгалтерських довідок щодо виплати орендної плати за оренду земельної ділянки [PERSON] за 2017, 2018 роки, копії Відомості про нарахування та виплату орендної плати за користування земельними ділянками з орендодавцями ФГ «Роман» за 2017 рік розрахунок за паї 2017 р. по Ф/Г « Роман », за номером 12 [PERSON] отримував 11994,50 грн. про що свідчить підпис отримувача. Відомість складена 12.12.2017 та сплачено податки 29.01.2018. Також, відповідно до копії Відомості про нарахування та виплату орендної плати за користування земельними ділянками з орендодавцями ФГ «Роман» за 2018 рік розрахунок за паї 2018 р. по Ф/Г « Роман » за номером 12 [PERSON] отримав 20004,25 грн., про що свідчить підпис отримувача. Грошові кошти згідно відомості за орендну плату по ФГ «Роман» за 2018 рік виплачено 20.09.2018. Платіжними дорученнями підтверджується факт перерахування податку з доходу та військового збору з пайовиків за 2017 та 2018 роки (а.с. 34-37, 42-50). Згідно копії видаткового касового ордеру від 02.03.2020, [PERSON] отримав 20000,00 грн. в якості орендної плати за земельний пай за 2019 рік. Зазначена інформація також відображена в бухгалтерській довідці (а.с. 40, 51). Отже, орендна плата за 2019 рік виплачена позивачу в 2020 році з порушенням строків її виплати. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Ващенко проти України» (заява № 26864/03) від 26.06.2008 зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності з наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін. Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). За змістом статті 1 Закону України «Про оренду землі», оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. Відповідно до ст. 13 Закону України «Про оренду землі», договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Згідно статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. За правилами статті 21 Закону України «Про оренду землі», розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Закону України «Про плату за землю»). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди. Статтею 22 вказаного Закону передбачено, що орендна плата може справлятись у грошовій, натуральній та відробітковій (надання послуг орендодавцю) формах. Сторони можуть передбачити у договорі поєднання різних форм орендної плати. Як передбачено статтею 24 Закону України «Про оренду землі», орендодавець має право вимагати від орендаря своєчасного внесення орендної плати. Відповідно до ч. 1 ст. 32 Закону України «Про оренду землі», на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, а також на підставах, визначених ЗК України та іншими законами України. У пункті «д» частини першої статті 141 ЗК України визначено, що підставою для припинення права користування земельною ділянкою є систематична несплата орендної плати. Відповідно до частини першої статті 782 ЦК України, наймодавець має право відмовитися від договору найму і вимагати повернення речі, якщо наймач не вносить плату за її користування протягом трьох місяців підряд. Отже, наведеними положеннями закону, які регулюють спірні відносини, передбачена систематична (два і більше випадки) несплата орендної плати, передбаченої договором, як підстава для розірвання договору оренди. Разове порушення умов договору оренди у цій частині не вважається систематичним і не може бути підставою для його розірвання, але ж повторне порушення вже може свідчити про систематичність. Саме такі правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у справі № 365/315/16-ц від 17.04.2019, у справі 383/708/16-ц від 20.06.2019. З матеріалів справи встановлено, що орендна плата за 2017-2018 роки отримувалася [PERSON] у строки, передбачені договором. Позивачем та його представником даний факт не спростовано (позивачем на ставилося під сумнів отримання орендної плати у строки його батьком), розмір орендної плати стороною позивача не оспорювався. За 2019 рік орендна плата дійсно виплачена з порушенням строків, передбачених договором. За таких підстав, у діях відповідача вбачається разове порушення умов договору, що не може бути підставою для його розірвання, а систематичності порушення умов договору відповідачем судом не встановлено, тому у задоволенні позову необхідно відмо вити.

Outcome: dismissed