Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-27 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, мотивуючи свої вимоги тим, що позивач з 2002 року є наймачем квартири [ADDRESS] на підставі ордеру на житлове приміщення №689 від 29.12.2002. Також в квартирі зареєстровані колишній чоловік [PERSON] , донька [PERSON] , донька [PERSON] , донька [PERSON] , онук [PERSON] . На сьогоднішній день разом з позивачем проживають її донька [PERSON] та онук [PERSON] . Її шлюб із [PERSON] був розірваний 12.02.2003. Колишній чоловік [PERSON] проживав у даній квартирі, але добровільно у 2006 році обрав собі інше місце проживання з іншою жінкою та з 2006 року не проживає у даній квартирі. Донька позивача [PERSON] постійно проживала в цій квартирі до 2013 року, але на початку 2013 року вона зібрала свої речі та переїхала жити до свого молодого чоловіка і не проживає у даній квартирі. Факт не проживання [PERSON] , [PERSON] підтверджується актом складеним комісією КІІ «Міський житлово-комунальний центр» від 01.03.2016 за участю свідків, які є сусідами та проживають поруч. Оскільки відповідачі до теперішньою часу зареєстровані у зазначеному приміщенні, позивач вимушена нести додаткові витрати на оплату комунальних платежів та квартирної плати. Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 15.03.2016 позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа - Южненський МС ГУДМС України в Одеській області залишено без руху. Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 06.04.2016 відкрито провадження у справі за вищевказаною позовною заявою та призначено попереднє судове засідання. Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 18.10.2016 суддею Барановською З.І. прийнято до свого провадження справу за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , треті особи - Южненська міська рада Одеської області, Южненський міський сектор головного управління Державної міграційної cлужби України в Одеській області про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. 22.02.2017 до суду від [PERSON] , [PERSON] надійшла зустрічна позовна заява до [PERSON] , [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та встановлення порядку користування житловим приміщенням, позивачі мотивують вимоги тим, що позивачами за первісним позовом не доведено факту їх не проживання в спірній квартирі без поважних причин, не надано до матеріалів даної справи належних та допустимих доказів, якими саме діями вони порушують права позивача як наймача спірної квартири, крім того вони постійно несуть витрати на утримання даної квартири, що підтверджується відповідними квитанціями та звітом з обслуговуючої комунальної організації, вони не втратили інтерес до спірної квартири та мають намір в ній проживати, іншого постійного місця проживання у них не існує, у зв`язку з чим у первісному позові слід відмовити. Відповідачем [PERSON] порушено їх права на житло, вони не мають можливості використовувати житлове приміщення, так як нею чиняться перешкоди у користуванні вищевказаною квартирою. Згідно з даними КП «МЖКЦ» за даною квартирою рахується заборгованість понад 50000 грн., що спричинило до від`єднання квартири від електроенергії, газопостачання та водопостачання та фактично унеможливлює використовувати її за призначенням. Дана заборгованість виникла у зв`язку з ігноруванням [PERSON] своїх обов`язків стосовно утримання квартири та оплати рахунків за спожиту електроенергію, воду та газ. Позивачами виконуються обов`язки передбачені ст.ст.10, 64 ЖК України, що підтверджується сплатами за комунальні послуги, та фактично свідчить належне користування ними квартири. Найважливішим фактом наявності перешкод у користуванні спірною квартирою є те, що [PERSON] постійно змінює замки на вхідній двері, та не сповіщає інших квартиронаймачів про такі заміни, та більш того на вимоги позивачів стосовно надання дублікату ключів для безперешкодного доступу у своє житло, відповідачка відмовляє у категоричній формі. Позивачі вважають за необхідне встановити порядок користування житловим приміщенням за адресою: [ADDRESS] між наявними наймачами. Самостійно визначити порядок користування житловим приміщенням або запропонувати імовірні варіанти його встановлення на разі не можливо. У зв`язку з чим просять суд зобов`язати відповідачів не чинити перешкоди у користуванні спірною квартирою, встановити порядок користування квартирою та стягнути судовий збір. Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 22.02.2017 зустрічну позовну заяву [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та встановлення порядку користування житловим приміщенням, за участю третіх осіб - Южненська міська рада Одеської області, Южненський міський сектор головного управління Державної міграційної служби України в Одеській області об`єднано в одне провадження з первісним позовом. Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 08.04.2019 первісні позовні вимоги про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, заявлені до відповідача [PERSON] залишено без розгляду. Ухвалою Южного міського суду Одеської області від 28.10.2019 зустрічні позовні вимоги [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням та встановлення порядку користування житловим приміщенням, заявлені до відповідачів [PERSON] , [PERSON] залишено без розгляду. В судовому засіданні позивач за первісним позовом [PERSON] позовну заяву підтримала в повному обсязі. В судовому засіданні відповідач за первісним позовом [PERSON] позов визнав в повному обсязі. В судове засідання представник третьої особи відділу надання адміністративних послуг не з`явився, надав до суду заяву, згідно якої просить справу розглядати у його відсутність, покладається на розсуд суду. В судове засідання інші треті особи не з`явилися, повідомлялися належним чином про дату і місце судового засідання, причини неявки суду не відомі, заяви про розгляд справи у їх відсутність до суду не надходили. В судовому засіданні представник позивача за зустрічним позовом [PERSON] підтримав зустрічний позов в повному обсязі. В судове засідання позивач за зустрічним позовом [PERSON] не з`явилася, надала до суду заяву, згідно якої просить справу розглядати у її відсутність, позов підтримує в повному обсязі та просить встановити порядок користування квартирою наступним чином: кімнату площею 8,9 кв.м. виділити [PERSON] , кімнату площею 17,43 кв.м. [PERSON] , [PERSON] ; об`єднану кімнату площею 23,32 кв.м. [PERSON] та [PERSON] . В судовому засіданні відповідач за зустрічним позовом [PERSON] визнала зустрічний позов в повному обсязі. В судове засідання відповідач за зустрічним позовом [PERSON] не з`явилася, повідомлялася належним чином про дату і місце судового засідання, причина неявки суду не відома, заява про розгляд справи у її відсутність до суду не надходила. В судове засідання треті особи за зустрічним позовом не з`явилися, повідомлялися належним чином про дату і місце судового засідання, причини неявки суду не відомі, заяви про розгляд справи у їх відсутність до суду не надходили. Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що первісні позовні вимоги та позовні вимоги за зустрічним позовом обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 29.12.2002 виконавчим комітетом Южненської міської ради виданий ордер на житлове приміщення №689 серія АБ [PERSON] на квартиру за адресою: [ADDRESS] , зі складом сім`ї: [PERSON] (дружина), [PERSON] (дочка), [PERSON] (дочка) (а.с.8). 12.02.2003 шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірваний, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу (а.с.6). Відповідач [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с.24). Факт не проживання відповідача за адресою: [ADDRESS] , підтверджується актом про не проживання КП «МЖКЦ» від 01.03.2016, згідно якого відповідач з 20.07.2005 зареєстрований за вказаною адресою, але не проживає з липня 2015 року по теперішній час, особисті речі відсутні (а.с.11). Згідно ст.64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статі, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач і члени його сім`ї. Тобто відповідач [PERSON] зареєстрований та проживав за вказаною адресою, як член сім`ї наймача. Згідно ст.9 ЖК України, ст.47 Конституції України ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Згідно ст.71 Житлового Кодексу України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. У відповідності до ст.72 Житлового Кодексу України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки проводиться в судовому порядку. Пунктом 10 Постанови Пленуму ВСУ №2 від 12.04.1985 року «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового Кодексу України зазначено, що у справах про визнання наймача або члена його сім`ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст.71 ЖК України) необхідно з`ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк. Відповідно до ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом 7 днів на підставі остаточного рішення суду про позбавлення особи права користування житловим приміщенням. Доказів того, що позивач [PERSON] перешкоджала відповідачу проживати в даній квартирі суду не надано, крім того відповідач визнав позов, про що зазначив у відповідній заяві. За таких обставин суд приходить до висновку, що позов [PERSON] до [PERSON] про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, за участю третіх осіб - Южненська міська рада Одеської області, відділ надання адміністративних послуг Южненської міської ради, [PERSON] , яка діє в інтересах неповнолітньої дитини [PERSON] , [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього [PERSON] необхідно задовольнити, визнавши відповідача таким, що втратив право користування вищевказаним жилим приміщенням. Що стосується зустрічного позову, то він підлягає задоволенню з наступних підстав. Вказана квартира є неприватизованою має загальну площу 79,49 кв.м., жилу площу 49,73 кв.м., складається з чотирьох кімнат, площею 17,43 кв.м., 8,91 кв.м., 12,01 кв.м., 11,38 кв.м. Кімнати площею 12,01 кв.м. та 11,38 кв.м. на сьогоднішній день об`єднанні в одну кімнату, що не заперечувалось сторонами. Відповідно до ч.1 ст.159 Житлового кодексу України предметом договору найму в будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, може бути як ізольоване, так і неізольоване жиле приміщення (кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також частина кімнати. Не можуть бути самостійним предметом договору найму приміщення, непридатні для проживання (підвали тощо), а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора та ін.). Таким чином, не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте розміром менше від встановленого для надання одній особі, частина кімнати або кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора). Відповідно до ч.2 ст.65 ЖК України особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселені між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням. Місцем проживання фізичної особи, яка не досягла десяти років, є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження начального закладу чи закладу охорони здоров`я, в якому вона проживає (ч.4 ст. 29 ЦК України). Із змісту п. 16 постанови Пленуму Верховного суду України від 12.04.1985 №2 зі змінами та доповненнями, «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» судам надані наступні роз`яснення з приводу застосування норм цього Кодексу. В силу ст. 104 ЖК України суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розміром якого не менше встановлення для даної особи. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання однієї особі (ч.1 ст. 48), частина кімнати або кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, камора тощо) (ст. 63 ЖК України). Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.47 ЖК України норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу. Відповідно до ст.48 ЖК України жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки. Відповідно до ст.104 ЖК України член сім`ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім`ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. Судом встановлено, що між сторонами по справі тривалий час склався певний порядок користування спірним житловим приміщенням, а саме: [PERSON] , [PERSON] займають кімнату, площею 17,43 кв.м. з балконом; [PERSON] , [PERSON] займають кімнати площею 12,01 кв.м. та 11,38 кв.м., які на сьогоднішній день об`єднанні в одну кімнату; [PERSON] на теперішній час фактично у квартирі не проживає. Суд приходить до висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню, запропонований в судовому засіданні варіант встановлення порядку користування спірною квартирою не суперечить вимогам закону, і іншого варіанту відповідачами не було надано.

Outcome: approved