overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом її розподілу та в її обґрунтування зазначив про те, що сторони по справі є співвласниками житлового будинку за № 31, що по вул. Чорновола (колишня Калініна) , в м. Суми. Їхні частки складають відповідно 40/100, що належать особисто йому, та 60/100 частини домоволодіння, що знаходиться у спільній власності відповідачів, які є родичами відповідно мати [PERSON] її син [PERSON] та дочка [PERSON]. Позивач став власником 40/100 частин будинку згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 12.06.2012 року після смерті 02.10.2011 року своєї дружини [PERSON], яка в свою чергу набула право власності на будівлю з 28.09.1989 року, задовго до того як власниками іншої частини будинку з 21.03.1997 року стали відповідачі. Вже в 1989 році при укладанні договору купівлі-продажу як житловий будинок так і земельна ділянка були розділені та розмежовані приблизно в таких же пропорціях. Це розмежування і порядок користування земельною ділянкою існував до березня 2015 року. В березні 2015 року, коли позивач на два тижні виїжджав до родичів в с. Басівка, відповідачі спочатку розібрали стару огорожу, а в серпні цього ж року вивезли її у невідомому напрямку. Замість старої огорожі, що існувала щонайменше з 1989 року, відповідачі поставили нову. Проте не по старим межам, а довільно, на власний розсуд. Цим вони фактично позбавили його можливості користуватися городом і більшою частиною двору, що до цього часу знаходились у його користуванні. Попередній порядок користування земельною ділянкою зафіксований в усіх інвентарних документах, повязаних з експлуатацією домоволодіння за № 31, по вул. Чорновола (Калініна) в м. Суми. В результаті дій відповідачів розмір земельної ділянки, що знаходилась в його користуванні зменшився до 1,5 соток, що, вочевидь, не тільки не відповідає розміру його частини будинку, але фактично позбавляє його можливості користуватися своєю власністю. Всі його спроби вирішити цей конфлікт мирним шляхом, включаючи і звернення до правоохоронних органів, результатів не дали, що змушує його зараз звернутися з цим позовом до суду.

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про усунення перешкод у спілкуванні з онуком. На обґрунтування вимог в позові зазначила,\~що є бабусею малолітнього [PERSON] , [INFO] свідоцтві про народження онука батьками записані [PERSON] відповідач, та [PERSON] донька позивача. Рішення суду від 21.10.2016р. шлюб між її донькою та відповідачем було розірвано та визначено місце проживання дитини разом із батьком в м.Баштанка. Весь час позивач намагалася налагодити спілкування з дитиною, бажаючи приймати участь у його вихованні, утриманні, розвитку його здібностей та підтриманні родинних відносин. Проте відповідач чинить перешкоди стосовно цього. В судове засідання позивач не з`явилася, надавши заяву про слухання справи у її відсутність та підтримання позовних вимог частково щодо вимог систематичних побачень з онуком. Відповідач до суду не з`явився, надавши заяву про слухання справи у його відсутність та визнання позовних вимог частково стосовно побачень бабусі з онуком кожних вихідних в його присутності та за попередньою домовленістю, не заперечує проти спікування в телефонному режимі. Представник органу опіки і піклування Колісник А.М. надавала заяву про розгляд справи у її відсутність, проти задовллення позову не заперечує. Дослідивши письмові докази (копію свідоцтва про народження [PERSON] , [PERSON] , копію свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , постанови суду від 30.01.2018р., довідку від 19.02.2019р., 20.02.2019р., характеристику [PERSON] ,), суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог. Відповідно до\~ст. 7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Згідно\~ст. 257 СК України, передбачено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. На підставі викладеного, оцінивши надані суду докази, суд приходить до висновку, що позовні вимоги слід задовольнити частково.

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, так як 12.11.2012 року ПАТ «Дельта Банк» (правонаступник ТОВ «Комерційний Банк «Дельта») та [PERSON] уклали кредитний договір № 005-01055-121112. Позивач свої зобовязання за договором виконав, надавши відповідачеві кредит у сумі 21 966,22 грн. Станом на 10.06.2014 р. відповідач не виконував належним чином зобовязання за кредитним договором, в результаті чого виникла прострочена заборгованість. Зазначені обставини стали підставою для звернення до суду з даним позовом. Представник позивача за дорученням Духота І.В. у судове засідання не з'явився, хоч належним чином був повідомлений про день та час слухання справи, однак від нього до суду надійшла заява, в якій він позов підтримує повністю та просить слухати справу без його участі., не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Згідно ст. 158 ЦПК особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча належним чином був повідомлений про день та час слухання справи. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з таких підстав. Так, в судовому засіданні встановлено, що 12.11.2012 року ПАТ «Дельта Банк» (правонаступник ТОВ «Комерційний Банк «Дельта») та [PERSON] уклали кредитний договір № 005-01055-121112. Позивач свої зобовязання за договором виконав, надавши відповідачеві кредит у сумі 21 966,22 грн. Станом на 10.06.2014 р. відповідач не виконував належним чином зобовязання за кредитним договором, в результаті чого виникла прострочена заборгованість. Таким чином, станом на 10.06.2014 р. за відповідачем по укладеному з ПАТ «Дельта Банк» кредитному договору № 005-01055-121112 від 12.11.2012 року рахується заборгованість на загальну суму 19039,60 грн., яка складається з : - заборгованість за сумою кредиту: 14096,35 грн.; - заборгованість за відсотками: 0,85 грн.; - заборгованість за комісіями: 4942,40 грн.; Відповідно ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. За даних обставин відповідачем порушуються права позивача, тому суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, так як 21.06.2013 року ПАТ «Дельта Банк» (правонаступник ТОВ «Комерційний Банк «Дельта») та [PERSON] уклали кредитний договір № 002-01525-210613. Позивач свої зобовязання за договором виконав, надавши відповідачеві кредит у сумі 28 800,00 грн. Станом на 11.06.2014 р. відповідач не виконував належним чином зобовязання за кредитним договором, в результаті чого виникла прострочена заборгованість. Зазначені обставини стали підставою для звернення до суду з даним позовом. Представник позивача за дорученням Духота І.В. у судове засідання не з'явився, хоч належним чином був повідомлений про день та час слухання справи, однак від нього до суду надійшла заява, в якій він позов підтримує повністю та просить слухати справу без його участі., не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Згідно ст. 158 ЦПК особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідач у судове засідання не з'явився, хоча належним чином був повідомлений про день та час слухання справи. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з таких підстав. Так, в судовому засіданні встановлено, що 21.06.2013 року ПАТ «Дельта Банк» (правонаступник ТОВ «Комерційний Банк «Дельта») та [PERSON] уклали кредитний договір № 002-01525-210613. Позивач свої зобовязання за договором виконав, надавши відповідачеві кредит у сумі 28 800,00 грн. Станом на 11.06.2014 р. відповідач не виконував належним чином зобовязання за кредитним договором, в результаті чого виникла прострочена заборгованість. Таким чином, станом на 11.06.2014 р. за відповідачем по укладеному з ПАТ «Дельта Банк» кредитному договору № 002-01525-210613 від 21.06.2013 року рахується заборгованість на загальну суму 37391,59 грн., яка складається з : - тіло кредиту: 23942,43 грн.; - прострочене тіло кредиту : 4748,08 грн.; - заборгованість за відсотками: 8701,08 грн.; - заборгованість за комісіями: 0,00грн.; Відповідно ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. За даних обставин відповідачем порушуються права позивача, тому суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2014-08-04 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, так як відповідно до укладеного договору № б/н від 01.08.2008 року [PERSON] 01.08.2008 року отримала кредит у розмірі 3000.00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 24.00 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. У порушення зазначених норм закону та умов договору відповідачка зобов'язання за вказаним договором належним чином не виконала. Зазначені обставини стали підставою для звернення до суду з даним позовом. Представник позивача за дорученням Байлема І.Д. у судове засідання не з'явився, хоч належним чином був повідомлений про день та час слухання справи, однак від нього до суду надійшла заява, в якій він позов підтримує повністю та просить слухати справу без його участі., не заперечує проти ухвалення заочного рішення. Згідно ст. 158 ЦПК особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідачка у судове засідання не з'явилась без поважних причин, хоча належним чином була повідомлена про час і дату слухання справи. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з таких підстав. Так, в судовому засіданні встановлено, що відповідно до укладеного договору № б/н від 01.08.2008 року [PERSON] 01.08.2008 року отримала кредит у розмірі 3000.00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 24.00 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом. У зв'язку з зазначеними порушеннями зобов'язань за кредитним договором відповідачка станом на 24.03.2014 року має заборгованість - 21481.76 грн., яка складається з наступного: - 2685.00 грн. - заборгованість за кредитом; - 10262.63 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом: - 7035.00 грн. - заборгованість по комісії за користуванням кредитом; а також штрафи відповідно до пункту 8.6 Умов та правил надання банківських послуг: - 500.00 грн. - штраф (фіксована частина). - 999.13 грн. - штраф (процентна складова)., що підтверджується розрахунком суми заборгованості за договором станом на 24.03.2014 року. Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ст.ст. 525, 526, 530 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. За даних обставин відповідачем порушуються права позивача, тому суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. На підставі викладеного,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою та просить визнати за ним право власності на домоволодіння в с. Шоломки, Овруцького району по вул. Центральній,50 після смерті матері - [PERSON], мотивуючи тим, що він являється спадкоємцем після смерті матері, в установлений законом строк прийняв спадщину, так як подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини, однак спадщину оформити не може, по тій причині, що мати при житті не зареєструвала право власності на будинок. Позивач надав заяву, в якій просить справу розглядати в його відсутність, позовні вимоги підтримує. Відповідач надав до суду заяву про розгляд справи у відсутності його представника, щодо задоволення позову не заперечує. Суд, перевіривши в судовому засіданні матеріали справи, вважає, що позов слід задовольнити, з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх невизнаних прав. [PERSON] померла 10.09.2014 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ТП №248144. Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок №50 по вул. Центральній в с. Шоломки Овруцького району Житомирської області, який належав [PERSON], про що свідчить довідка Шоломківської сільської ради Овруцького району Житомирської області від 23.12.2015 року №2847. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не приймати її. Позивач в установлений законом строк прийняв спадщину, так як подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом, про що свідчить постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 23.12.2015 року №2058-02-31, однак нотаріально спадщину він оформити не може по причині відсутності правовстановлюючого документа на будинок. Згідно повідомлення Овруцької ДНК від 17.02.2016 року №180/01-16 після померлої [PERSON] заведена спадкова справа №465/2014 року у зв»язку з подачею заяви про прийняття спадщини за заповітом від сина померлої [PERSON]. Відповідно до інформаційної довідки №54133631 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об»єктів нерухомого майна щодо об»єкта нерухомого майна відомості щодо спадкового майна - домоволодіння в с. Шоломки по вул. Центральній,50, відсутні. Частиною 5 ст. 1268 ЦК України встановлено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, тобто з дня смерті спадкодавця (ч.2 ст. 1220 ЦК України). Виходячи з викладеного, [PERSON] набув право власності на вищевказаний житловий будинок. Позивачем сплачено судовій збір в розмірі 551 грн. 20 коп.. На підставі ст. ст. 1218, 1268 ЦК України та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою та просить визначити йому додатковий строк достатній для подачі заяви про прийняття спадщини протягом 2-х місяців, після смерті матері [PERSON], мотивуючи тим, що після смерті матері він є її спадкоємцем, однак вчасно не звернувся в нотаріальну контору з заявою про при прийняття спадщини, так як не знав про наявність у матері [PERSON] актів на право власності на земельні ділянки. Крім того, відразу після смерті матері він був переведений для проходження військової служби за контрактом за межі Житомирської області. Позивач просить справу розглядати у його відсутність, погоджується на заочний розгляд справи. Відповідач належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, причину неявки свого представника суду не повідомив. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню. Згідно копії свідоцтва про смерть серії 1-ТП № 230731 [PERSON] померла 01.12.2013 року. На день смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, яку позивач не прийняв в порядку та в строк, встановлені чинним законодавством України, про що свідчить постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 11.02.2016 року №119/02-31. Позивач доводився сином [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про народження серії І-ТП №362970. З повідомлення Овруцької державної нотаріальної контори № 197/01-16 від 18.02.2016 р. видно, що спадкова справа після померлої 01.12.2013 року [PERSON] не заводилась, так як спадкоємці із заявами про прийняття спадщини та заявами про видачу свідоцтв про право на спадщину до нотаріальної контори не зверталися. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як розяснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. N 7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК. Крім того, як розяснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. N 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Позивач не звернувся вчасно до нотаріальної контори, так як не знав про наявність у матері [PERSON] актів на право власності на земельні ділянки, а тому суд вважає, що позивач пропустив вказаний строк з поважної причини і йому слід надати додатковий строк в 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач від сплати судового збору звільнений. У відповідності до ст. 88 ЦПК України, суд стягує з відповідача судовий збір в дохід держави в розмірі 551,20 грн.. На підставі ст.ст. 1270, 1272 ЦК України та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-22 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою та просить визначити йому додатковий строк терміном 1 місяць, для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року, мотивуючи тим, що після смерті матері він є її спадкоємцем, однак вчасно не звернувся в нотаріальну контору з заявою про при прийняття спадщини по причині хвороби. Позивач просить справу розглядати у його відсутність. Відповідач надав заяву про розгляд справи у відсутності представника сільської ради, щодо задоволення позову не заперечує. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню. Згідно копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] року. На день смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно. Позивач доводився сином [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER]. З повідомлення Овруцької державної нотаріальної контори № 1779/01-16 від 11.11.2015 р. видно, що спадкова справа після померлої [INFO] року [PERSON] не заводилась, так як спадкоємці із заявами про прийняття спадщини та заявами про видачу свідоцтв про право на спадщину до нотаріальної контори не зверталися. Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27.10.2015 року №1696/02-31 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [INFO] року матері [PERSON], у зв»язку з тим, що він не прийняв спадщину в порядку та в строк встановлений чинним законодавством. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється - строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. N 7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК. Крім того, як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. N 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори у зв'язку з хворобою та лікуванням, що підтверджується довідкою Овруцької ЦРЛ, а тому суд вважає, що позивач пропустив вказаний строк з поважної причини і йому слід надати додатковий строк в 1 місяць для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачем сплачено судовий збір в сумі 487,20 грн.. На підставі ст.ст. 1270, 1272 ЦК України та

Outcome: approved