Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-30 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою та уточненою позовною заявою до відповідача, третіх осіб про визнання незаконним та скасування рішення, в якій зазначає, що на виконанні у приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Шаган О.А. перебуває зведене виконавче провадження № 60255378, до складу якого входять: виконавче провадження № 60250881 з примусового виконання виконавчого листа № 194/781/19 від 24.09.2019 р., виданого Тернівським міським судом Дніпропетровської області про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] суму боргу в розмірі 435000,00 грн. та виконавче провадження № 60255157 з примусового виконання виконавчого листа № 194/781/19 від 24.09.2019 р., виданого Тернівським міським судом Дніпропетровської області про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] судового збору в розмірі 4350,00 грн.. Позивач вказує, що з метою забезпечення виконання вимог виконавчих документів, 07.10.2019 р. винесена постанова про арешт майна боржника та приватним виконавцем направлені запити до реєструючих органів. З отриманої інформації встановлено, що рухоме майно за боржником не зареєстровано. Згідно з інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 213842335 від 24.06.2020 р. за [PERSON] зареєстровано право власності на 1/2 частини кв. [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 28.01.2019 р. Тернівською державною нотаріальною конторою Дніпропетровської області. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 26.09.1996 р. № [NUMBER] , виданого Тернівським УЖКГ об`єднання Павлоградвугілля, 1/2 частина кв. [ADDRESS] , належала [PERSON] та 1/2 частина [PERSON] .. Так, [PERSON] , належить ціла квартира [ADDRESS] . Згідно з висновками про вартість майна, сукупна вартість кв. [ADDRESS] , що належить [PERSON] складає 201440,00 гри. без ПДВ. Відповідно до інформації, наданої відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб виконавчого комітету Тернівської міської ради, за адресою: [ADDRESS] , зареєстровано 2 особи, а саме: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Крім того, позивач зазначає, що приватним виконавцем 11.01.2020 р. направлені до ДП «СЕТАМ» заявки та пакет документів на реалізацію в СЕТАМ - нерухомого майна, а саме: кв. [ADDRESS] , що належить [PERSON] .. На адресу приватного виконавця 16.01.2020 р. надійшла відповідь від ДП «СЕТАМ», відповідно до якої, відмовлено в реалізації вищезазначеного майна, у зв`язку звідсутністю дозволу органу опіки та піклування, та повернуто пакети документів. 20.02.2020 р. до виконавчого комітету Тернівської міської ради направлено лист щодо отримання дозволу на реалізацію кв. [ADDRESS] , та зазначено, що [PERSON] , [INFO] , який зареєстрований за вищезазначеною адресою не перебуває в жодних родинних відносинах з [PERSON] , що є боржником за виконавчим провадженням та єдиним власником нерухомого майна. Відповідно до листа за вих. № 515/0/2-20 від 03.03.2020 р. виконавчим комітетом Тернівської міської ради Дніпропетровської області відмовлено в наданні згоди на реалізацію кв. [ADDRESS] , посилаючись на ймовірність того, що після реалізації нерухомого майна, що належить на праві власності [PERSON] , існуючі житлові права та інтереси малолітнього [PERSON] , можуть погіршитись шляхом зняття дитини з реєстрації, про що також винесено рішення виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області № 262/0/5-20 від 18.11.2020 р.. Позивач вказує, що з рішенням виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області не погоджується, вважає, що рішення підлягає визнанню незаконним та скасуванню, оскільки боржник за виконавчим провадженням [PERSON] не є батьком малолітнього [PERSON] , а отже підстави прийняття суперечить вимогам чинного законодавства та перешкоджає виконанню рішення суду про стягнення заборгованості на його користь. Вказана квартира, яка належить [PERSON] в подальшому підлягає реалізації на електронних торгах, а відсутність дозволу органу опіки та піклування унеможливлює продаж. У зв`язку з чим, позивач просить суд визнати незаконним та скасувати рішення виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області № 262/0/5-20 від 18.11.2020 р. «Про відмову у наданні дозволу на реалізацію квартири [ADDRESS] , право користування якою мають малолітні діти»; надати приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Шаган О.А. дозвіл на реалізацію кв. [ADDRESS] , що належить [PERSON] .. 13.01.2021 р. представником відповідача у строк, встановлений судом, подано до суду відзив на уточнену позовну заяву, яку надіслано сторонам по справі, в якій представник відповідача зазначає, що заявлені позивачем вимоги не визнає в повному обсязі, посилаючись на те, що розглядаючи 18.11.2020 р. на засіданні виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області питання щодо надання дозволу на реалізацію кв. [ADDRESS] , право користування якою мають [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , були встановлені факти, за яких виконком не зміг погодитися з тим, щоб дане нерухоме майно було продано. Вищезазначені діти є синами [PERSON] та [PERSON] .. Родина мешкає за адресою: [ADDRESS] . Мала намір придбати її у [PERSON] , у зв`язку з цим, [PERSON] разом зі своїм старшим сином зареєструвала місце свого проживання в ній (згодом в ній був зареєстрований і другий її син) та 19.04.2019 р. в приватного нотаріуса Тернівського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Молодих С.І. уклала з власником житла попередній договір (р. № 254), відповідно до якого вона передала йому кошти у сумі 249519 грн. за майбутню покупку у нього квартири, а він зобов`язався до 18.06.2019 р. підготувати документи, необхідні для здійснення правочину, але в зазначений у попередньому договорі строк, сторонам не вдалося укласти основний договір купівлі-продажу цієї квартири. За такої обставини [PERSON] звернулася до Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпра з позовною заявою щодо стягнення з [PERSON] суми коштів за укладеним між ними попереднім договором. Оскільки зазначені діти, як і їх батьки, власного житла не мають, а кошти, передані [PERSON] за вказаним вище договором, ще не повернуті, родина не може вирішити питання щодо придбання нового житла та зміни реєстрації місця проживання. Представник відповідача вказує, що у зв`язку з тим, що у поданому до органу опіки та піклування пакеті документів для надання дозволу на реалізацію кв. [ADDRESS] , в якій зареєстровані малолітні [PERSON] та [PERSON] була відсутня інформація щодо подальшого місця проживання та місця реєстрації зазначених дітей, виконавчим комітетом Тернівської міської ради Дніпропетровської області 18.11.2020 р. було винесено рішення за № 262/0/5-20 про відмову у наданні приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Шагану О.А. згоди на вчинення цього правочину, а тому не може погодитися з тим, що дане рішення є незаконним та таким, що підлягає скасуванню та вважає, що дозвіл на реалізацію спірної квартири призведе до порушення здорового та нормального зростання дітей, а також до погіршення їх рівня життя, достатнього для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку, що є неприпустимим з огляду на дотримання прав дітей, які їм гарантуються державою та міжнародним співтовариством (а.с. 200а-207). Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, однак раніше засобами поштового зв`язку надіслав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, просив визнати незаконним та скасувати рішення виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області № 262/0/5-20 від 18.11.2020 р., яким відмовлено в наданні згоди на реалізацію кв. [ADDRESS] ; надати приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Шаган О.А. дозвіл на реалізацію кв. [ADDRESS] , що належить [PERSON] ; розгляд справи здійснювати без участі позивача; про прийняте рішення повідомити у встановлений чинним законодавством порядок та строк (а.с. 246-247). Представник відповідача - виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області Сніжко О.О. у судове засідання не з`явилася, однак раніше надала до суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, зазначила, що заявлені позивачем вимоги в уточненій заяві не визнає в повному обсязі, просить суд відмовити в їх задоволенні (а.с. 230, 245). Третя особа - приватний виконавець виконавчого округу Дніпропетровської області Шаган О.А. у судове засідання не з`явився, однак раніше засобами поштового зв`язку надіслав до суду письмову заяву про розгляд справи без участі приватного виконавця, просив визнати незаконним та скасувати рішення виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області № 262/0/5-20 від 18.11.2020 р., яким відмовлено в наданні згоди на реалізацію кв. [ADDRESS] ; надати приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Шаган О.А. дозвіл на реалізацію кв. [ADDRESS] , що належить [PERSON] ; розгляд справи здійснювати без участі приватного виконавця; про прийняте рішення повідомити у встановлений чинним законодавством порядок та строк (а.с. 243-244). Крім того, раніше приватний виконавець подав до суду письмові пояснення на позов, в яких позовні вимоги [PERSON] підтримав повністю, посилаючись на обгрунтованість вимог позивача, також при вирішенні спору по суті просив врахувати правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 20.03.2019 р. у справі № 1612/2343/12 (а.с. 99-104). Третя особа - [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином (а.с. 89-91, 119, 137, 149-151, 162, 217-220, 241-242), причини неявки суду не повідомив, письмових пояснень на уточнений позов та заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не подав. Третя особа - [PERSON] та її представник - адвокат Тарковська Т.В. у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені своєчасно та належним чином (а.с. 86-88, 108, 114, 121-122, 131, 134-136, 145, 148, 156, 173, 195, 198, 213, 226, 238-239), причини неявки суду не повідомили, письмових пояснень на уточнений позов та заяви про розгляд справи за їх відсутності до суду не подали. Перевіривши матеріали справи, дослідивши докази у їх сукупності, суд вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав. Судом встановлено, що 24.09.2019 р. Тернівським міським судом Дніпропетровської області видано виконавчі листи по справі № 194/781/19 (провадження 2/194/251/19) про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] суми боргу в розмірі 435000 грн. та судового збору в розмірі 4350 грн. (а.с. 7, 12, 44, 48). На підставі письмових заяв позивача [PERSON] від 02.10.2019 р. про примусове виконання вказаних виконавчих листів, виданих Тернівським міським судом Дніпропетровської області (а.с. 47, 51) приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Шаган О.А. 07.10.2019 р. винесено постанови про відкриття виконавчого провадження ВП № 60250881 та ВП № 60255157 і направлені сторонам (а.с. 8-9, 13-14, 45-46, 49-50), та які 07.10.2019 р. за постановою приватного виконавця були об`єднані у зведене виконавче провадження ВП № 60255378, про що свідчить копія постанови приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області від 07.10.2019 р. (а.с. 15, 52-53). Крім того, судом встановлено, що для забезпечення реального виконання рішення суду відповідно до ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» 07.10.2019 р. приватним виконавцем винесена постанова про арешт майна боржника, копія якої направлена сторонам виконавчого провадження (а.с. 10-11, 54-55), про що також свідчить Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 213842335 від 24.06.2020 р., з якого видно, що на кв. [ADDRESS] , яка належить на праві власності [PERSON] в частині 1/2 частки та 1/2 частки на підставі свідоцтва про право на спадщину, накладено обтяження у виді арешту нерухомого майна (а.с. 16-17, 56-57). Право власності [PERSON] на 1/2 частки вказаної квартири, також підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданого 26.09.1996 р. Тернівським УЖКГ об`єднання «Павлоградвугілля», зареєстрованим в Колективному підприємстві «Тернівське бюро технічної інвентаризації » (а.с. 58) та технічним паспортом на квартиру, виготовленим станом на 19.11.2014 р. Колективним підприємством «Тернівське бюро технічної інвентаризації» м. Тернівка, Дніпропетровської області (а.с. 18-22). Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. За ч. 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Згідно з листом Дніпровської філії Державного підприємства «Сетам» № 24/23/93-20 від 13.01.2020 р., приватним виконавцем 01.01.2020 р. для реалізації вищезазначеного арештованого майна на адресу зазначеного підприємства направлено пакет документів, стосовно організації та проведення електронних торгів відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 29.03.2019 р. № 1008/5 «Про визначення організатора електронних торгів за фіксованою ціною», однак Дніпропетровською філією ДП «Сетам» відмовлено приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Шаган О.А. в публікації інформаційного повідомлення про електронні торги в СЕТАМ та повернуто пакет документів у зв`язку з відсутністю в пакеті документів дозволу органу опіки та піклування, з метою уникнення випадків визнання електронних торгів арештованим майном недійсними, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦК України правочин, вчинений без дозволу органу опіки та піклування (ст. 71 ЦК України), є нікчемним та нерухоме майно, яке передається на реалізацію, є обмежено оборотоздатним, так як для його відчуження необхідний спеціальний дозвіл органу опіки та піклування, оскільки у арештованому майні зареєстрована дитина (а.с. 25-26, 60-61). Так, з матеріалів справи встановлено, що за адресою: [ADDRESS] , зареєстровані: третя особа - [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , про що свідчить лист відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області № 4098 від 09.12.2019 р. (а.с. 24, 59). Крім того, суд приймає до уваги посилання представника відповідача, викладені у відзиві на уточнений позов про те, що малолітній [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] та третьої особи [PERSON] , яка мала намір придбати вказану квартиру у [PERSON] , у зв`язку з цим, зареєструвала місце свого проживання разом з сином за адресою: [ADDRESS] , та 19.04.2019 р. у приватного нотаріуса Тернівського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Молодих С.І. уклала з власником житла попередній договір за реєстровим № 254, відповідно до якого вона передала [PERSON] кошти у сумі 249519 грн. за майбутню покупку у останнього вказаної квартири, а [PERSON] зобов`язався до 18.06.2019 р. підготувати документи, необхідні для здійснення правочину. Але в зазначений у попередньому договорі строк, сторонам не вдалося укласти основний договір купівлі-продажу вказаної квартири, про що свідчить рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 09.12.2020 р., яке набрало законної чинності 21.01.2021 р. та яке долучено до матеріалів справи представником [PERSON] , згідно з яким з [PERSON] стягнуто на користь [PERSON] суму коштів в розмірі 260911,50 грн. відповідно до п. 5.4. Попереднього договору від 19.04.2019 р., посвідченого приватним нотаріусом Тернівського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Молодих С.І. за реєстровим № 254 (а.с. 232-233). Відповідно до п. 28 розділу VIII Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 02.04.2012 р. за № 512/5, у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. Крім того, згідно з п. 3 розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 р. № 2831/5, заявка на реалізацію арештованого майна, у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, подається разом з копією дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду. Відповідно до п. 67 Порядку провадження органами опіки та піклування діяльності, пов`язаної із захистом прав дитини, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 р. № 866, дозвіл на вчинення правочинів щодо нерухомого майна, право власності на яке, або право користування яким має дитина надається районною, районною у м. Києві та Севастополі держадміністрацією, виконавчим органом міської, районної у місті (у разі утворення) ради, сільської, селищної ради об`єднаної територіальної громади за поданням служби у справах дітей після проведення зазначеною службою перевірки документів за місцем знаходження майна протягом одного місяця з дня надходження заяви на вчинення правочинів щодо нерухомого майна дитини лише у разі гарантування збереження її права на житло і оформляється рішенням, витяг з якого видається заявникам службою у справах дітей. Так, судом встановлено, що згідно з листом виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області № 515/0/2-20 від 03.03.2020 р. «Щодо надання дозволу на реалізацію нерухомого майна, право власності яким має малолітня дитина» приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Шаган О.А. органом опіки та піклування відмовлено у наданні згоди на реалізацію кв. [ADDRESS] , посилаючись на те, що після реалізації нерухомого майна, що належить на праві власності [PERSON] , існуючі житлові права охоронювані законом інтереси малолітнього [PERSON] , [INFO] , можуть погіршитися шляхом зняття дитини з реєстрації (а.с. 23), про що також свідчить рішення виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області № 262/0/5-20 від 18.11.2020 р. «Про відмову у наданні дозволу на реалізацію квартири [ADDRESS] , право користування якою мають малолітні діти» (а.с. 167, 186) на повторне звернення приватного виконавця № 0129/4423 від 26.10.2020 р. щодо надання попереднього дозволу на реалізацію нерухомого майна (а.с. 168-169), а також лист Служби у справах дітей виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області № 545-01-47 від 23.11.2020 р. (а.с. 165-166, 185, 187). Згідно з пунктом 4 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна, після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем. Отже, набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Викладене узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 05.06.2018 р. у справі № 910/856/17 (провадження № 12-128гс18). Також, відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. За правилом ч. 1 ст. 224 ЦК України правочин, вчинений без дозволу органу опіки та піклування (стаття 71 цього Кодексу), є нікчемним. Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що нікчемним є правочин у разі його вчинення без дозволу органу опіки та піклування у визначених законом випадках, зокрема за статтею 71 ЦК України, відповідно до якої опікун не має права без дозволу органу опіки та піклування: 1) відмовитися від майнових прав підопічного; 2) видавати письмові зобов`язання від імені підопічного; 3) укладати договори, які підлягають нотаріальному посвідченню та (або) державній реєстрації, в тому числі договори щодо поділу або обміну житлового будинку, квартири; 4) укладати договори щодо іншого цінного майна. Піклувальник має право дати згоду на вчинення правочинів, передбачених частиною першою цієї статті, лише з дозволу органу опіки та піклування. Згідно з ч. 1 ст. 242 ЦК України батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей. Зі змісту ч. 1 ст.71 ЦК України, ч. 1 ст.224 ЦК України правочин є нікчемним, якщо його вчинено опікуном всупереч інтересам дитини без дозволу органу опіки та піклування, згода цього органу необхідна лише у випадку, коли дитина є власником (співвласником), або має право на користування жилим приміщенням, що відчужується. Статтею 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних громадян та безпритульних дітей» передбачено, що держава охороняє і захищає права та інтереси дітей під час вчинення правочинів щодо нерухомого майна. Неприпустиме зменшення або обмеження прав та інтересів дітей під час вчинення будь-яких правочинів щодо жилих приміщень. Органи опіки та піклування здійснюють контроль за дотриманням батьками та особами, які їх замінюють, житлових прав і охоронюваних законом інтересів дітей відповідно до закону. Для вчинення будь-яких правочинів щодо нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. За змістом цієї норми закону, а також ст.ст. 17, 18 Закону України «Про охорону дитинства», ст. 177 СК України дбати про збереження та використання майна дитини в її інтересах - обов`язок батьків. З метою гарантування декларованого державою пріоритету інтересів дитини закон передбачає додаткові засоби контролю з боку держави за належним виконанням батьками своїх обов`язків, установлюючи заборону для батьків малолітньої дитини вчиняти певні правочини щодо її майнових прав без попереднього дозволу органу опіки та піклування. Згідно з положеннями ч.ч. 4, 5 ст. 177 СК України орган опіки та піклування проводить перевірку заяви про вчинення правочину щодо нерухомого майна дитини та надає відповідний дозвіл, якщо в результаті вчинення правочину буде гарантоване збереження права дитини на житло. За змістом ч. 6 ст. 203, ч. 1 ст. 215 ЦК України правочин, що вчинений батьками (усиновлювачами) і суперечить правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей, може бути визнаний судом недійсним. Такий правочин є оспорюваним. За таких обставин, вчинення батьками неповнолітньої дитини певного правочину за відсутності попереднього дозволу органу опіки та піклування порушує установлену ст. 177 СК України заборону. Частиною 1 ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК Української РСР закріплені положення, відповідно до яких громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей та інших осіб. Частиною 1 ст. 156 ЖК Української РСР передбачено, що члени сім`ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Аналогічну норму містить також ст. 405 ЦК України. Відповідно до ч. 4 ст. 156 ЖК Української РСР до членів сім`ї власника відносяться особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу, а саме подружжя, їх діти і батьки. Членами сім`ї власника може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з ним і ведуть з ним спільне господарство. За змістом зазначених норм, правом користування житлом, яке знаходиться у власності особи, мають члени сім`ї власника (подружжя, їх діти, батьки) та інші особи, які постійно проживають разом з власником квартири (будинку), ведуть з ним спільне господарство, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20.03.2019 р. № 1612/2343/12. Враховуючи вищенаведене, попередній дозвіл органу опіки та піклування необхідний для вчинення батьками неповнолітньої дитини певного правочину щодо нерухомого майна дитини для гарантованого збереження права дитини на житло. Згідно з ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 29 ЦК України, місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Місцем проживання фізичної особи, яка не досягла десяти років, є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я, в якому вона проживає. Судом встановлено, що третя особа [PERSON] та малолітній [PERSON] зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Окрім цього, з матеріалів справи встановлено, що малолітній [PERSON] , [INFO] , не є власником та (співвласником) квартири, а також не є членом сім`ї [PERSON] та не перебуває в родинних відносинах з останнім, який є єдиним власником нерухомого майна за адресою: [ADDRESS] , та є боржником за об`єднаним зведеним виконавчим провадженням № 60255378, згідно з яким накладено арешт на квартиру. З огляду на викладене, а також те, що права та інтереси малолітнього [PERSON] , який зареєстрований в квартирі, заява на реалізацію якої була подана приватним виконавцем при примусовому виконанні об`єднаного виконавчого провадження, порушені не будуть, то наявні підстави надання приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Шаган О.А. дозволу на реалізацію нерухомого майна, а також наявні підстави для скасування рішення виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області № 262/0/5-20 від 18.11.2020 р. «Про відмову у наданні дозволу на реалізацію квартири [ADDRESS] , право користування якою мають малолітні діти», оскільки малолітній [PERSON] має право на проживання за місцем проживання кожного з батьків, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у справі № 1612/2343/12 від 20.03.2019 р.. За ч. 4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Також, відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» від 02.06.2016 р., висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідні норми права. Щодо вимог позивача про визнання незаконним рішення виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області № 262/0/5-20 від 18.11.2020 р. «Про відмову у наданні дозволу на реалізацію квартири [ADDRESS] , право користування якою мають малолітні діти», суд приходить до наступного. Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно п.п. 4 п. «б» ч. 1 ст. 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать делеговані повноваження щодо вирішення у встановленому законодавством порядку питань опіки і піклування. Так, усі рішення та дії суб`єкта владних повноважень мають підзаконний характер, тобто повинні бути прийняті (вчинені) на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законом. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 3 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 р. в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів. Згідно з положеннями ч.ч. 4, 5 ст. 177 СК України орган опіки та піклування наділений повноваженнями проводити перевірку заяви про вчинення правочину щодо нерухомого майна дитини та надавати відповідний дозвіл, якщо в результаті вчинення правочину буде гарантоване збереження права дитини на житло. У зв`язку з викладеним, враховуючи, що орган опіки та піклування виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області приймаючи 18.11.2020 р. рішення про відмову приватному виконавцю виконавчого округу Дніпропетровської області Шаган О.А. в наданні дозволу на реалізацію нерухомого майна [PERSON] діяв в межах повноважень визначених Конституцією України та Законом, суд вважає вимоги позивача що визнання незаконним вказаного вище рішення необгрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають. За ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Однак, враховуючи, що згідно з письмовою заявою від 24.12.2020 р. щодо уточнення позовних вимог (а.с. 184) позивач відмовився від стягнення з відповідача сплаченого судового збору у розмірі 1681,60 грн. при зверненні до суду, суд вважає за необхідне судові витрати залишити за позивачем. Беручи до уваги вищевикладене,

Outcome: partial