Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить зняти арешт з майна, посилаючись на наступні обставини. На виконанні Жовтневого ВДВС Дніпропетровського МУЮ перебувало виконавче провадження з виконання виконавчого листа № 2-2143/2006 про стягнення з [PERSON] на користь ВАТ «Комерційний банк «Причорноморя» грошових коштів. Правонаступник ВАТ «Комерційний банк «Причорноморя» згодом був змінений на ТОВ «Меридіан-Дніпро». Державним виконавцем Жовтневого ВДВС Дніпропетровського МУЮ та державним виконавцем Бабушкінського ВДВС Дніпропетровського МУЮ було винесено постанови про арешт майна, якими накладено арешт на все майно, що належать боржнику в межах суми боргу, відповідно до заяви стягувача. Накладено арешт на ? частину квартири № 102, належну [PERSON] та [PERSON], що розташована за адресою, вул. Казакова, буд. 4а та на все майно належне [PERSON]. Оскільки наявність арештів обмежує право позивача на вільне користування квартирою, просив скасувати вказані арешти. Представник позивача в судовому засіданні, позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав в позову викладених, просив позов задовольнити. Представник Жовтневого відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції у судове засідання не зявився, надав заяву про можливість розгляду справи без його участі та заперечення в який просив вирішити справу на розсуд суду. Представник Бабушкінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції у судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив. Третя особа [PERSON] в судове засідання не зявилась, надала заяву в якій підтримала позовні вимоги, не заперечувала проти задоволення позову Представники третьої особи - ТОВ «Меридіан-Дніпро» проти задоволення позову заперечували, з підстав, що зобовязання боржником на даний час не виконано та арешти не підлягають скасуванню, просили відмовити в задоволенні позову. Суд, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, вважає позов підлягаючим задоволенню частково за таких підстав. В судовому засіданні було встановлено, що на виконанні Жовтневого ВДВС Дніпропетровського МУЮ перебувало виконавче провадження з виконання виконавчого листа № 2-2143/2006 про стягнення з [PERSON] на користь ВАТ «Комерційний банк «Причорноморя» грошових коштів. Згідно договору відступлення права вимоги первісний кредитор ВАТ «Комерційний банк «Причорноморя» передав право вимоги на користь ПП «РОХАТ», який в свою чергу передав право вимоги ТОВ «Меридіан-Дніпро» згідно договору відступлення права вимоги (а.с. 45-46, 48-49). Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта постановою державного виконавця Бабушкінського ВДВС Дніпропетровського МУЮ б\\н від 04.07.2005 накладено арешт на квартиру [ADDRESS]. Також, згідно вказаної інформаційної довідки постановою державного виконавця Жовтневого ВДВС Дніпропетровського МУЮ АМ 120310 з оріг. АМ 120311 від 11.04.2006 накладено арешт на квартиру [ADDRESS]. Також, згідно вказаної інформаційної довідки постановою державного виконавця Жовтневого ВДВС Дніпропетровського МУЮ ВП № 4385223 від 06.08.2007 накладено арешт на все майно [PERSON]. Частиною 1 ст. 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Відповідно до ч.ч. 3,4\~ст. 10 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Суд сприяє всебічному і повному зясуванню обставин справи: розяснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обовязки, попереджає про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1\~ст. 11 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно\~ст. 15 ЦПК України\~суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Відповідно до\~ст. 60 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до п. 2 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту. Згідно до п. 3 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» постановами, передбаченими частиною другою цієї статті, може бути накладений арешт на все майно боржника або на окремі предмети. Відповідно до п.5 ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження» у випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до ч.ч. 3,4\~ст. 54 ЗУ «Про виконавче провадження»\~для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернуто у разі: виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів; якщо вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю. Про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, державний виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або якщо йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі, та роз'яснює заставодержателю право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна. Частинами 1, 2, 5\~ст. 60 ЗУ «Про виконавче провадження»\~передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, у разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини; копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника; у всіх інших випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду. Таким чином суд приходить до висновку про правомірність частини вимог позивача та можливість скасувати арешт 229 за реєстраційним номером 2209836 від 21.07.2005 з ? частини квартири [ADDRESS], який був накладений на підставі постанови державного виконавця Бабушкінського відділу державної виконавчої служби Дніпропетровського міського управління юстиції Москаленко 04 липня 2005 року, що належить [PERSON] Розглядаючи вимоги позивача в частині скасування арешту накладеного постановою державного виконавця Жовтневого ВДВС Дніпропетровського МУЮ АМ 120310 з оріг. АМ 120311 від 11.04.2006 накладено арешт на квартиру [ADDRESS], та скасування арешту накладеного постановою державного виконавця Жовтневого ВДВС Дніпропетровського МУЮ ВП № 4385223 від 06.08.2007 накладено арешт на все майно [PERSON] суд приходить до наступного. У відповідності до ч. 1 ст. 43 Закону реєстрація обтяжень здійснюється на підставі заяви обтяжувала, в якій зазначаються: відомості про обтяжувала; відомості про боржника; посилання на підставу виникнення обтяження та його зміст; опис рухомого майна, що є предметом обтяження, достатній для його ідентифікації; відомості про заборону чи обмеження права боржника відчужувати предмет обтяження. Заяви про виникнення, зміну, припинення обтяжень та про звернення стягнення на предмет обтяження підписуються обтяжувачем. Якщо обтяжувачем є юридична особа, підпис її уповноваженої особи скріплюється печаткою. Якщо заява подається в електронній формі, вона повинна містити електронний підпис обтяжувача. Згідно ч. 7 ст. 43 Закону, держателю та реєстраторам Державного реєстру забороняється вимагати від обтяжувача подання додаткових документів чи інформації, а також перевіряти достовірність і обґрунтованість відомостей, що містяться в заяві. Обтяжувач несе відповідальність згідно із законом за достовірність відомостей, що містяться в заяві. Згідно із. ст. 526, ст. 530, ч. 1 ст. 625, ст. 1049 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином та в встановлені строки, а боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. Згідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання). Згідно ч. 1 ст. 1049 ЦК України, позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановленні договором. Тому, суд приходить до висновку про безпідставність та не обґрунтованість таких вимог, оскільки позивачем не надано, а судом не встановлено належних та достатніх доказів на підтвердження правомірності вказаних вимог, оскільки зобовязання позивача перед правонаступником кредитора - ТОВ «Меридіан-Дніпро» виконані в повному обсязі не були, тому в задоволенні вказаних вимог слід відмовити. Наявність арешту Бабушкінського ВДВС Дніпропетровського МУЮ порушує право позивача як власника квартири, тому суд вважає позовні вимоги такими що підлягають задоволенню частково. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial