Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, зазначивши, що відповідно до укладеного між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та відповідачем кредитного договору № б/н від 20 09 2013 року, відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. В порушення\~умов Договору\~станом на\~ 24 04 2019\~року відповідач\~ \~має заборгованість\~за даним кредитним\~договором у \~загальному розмірі\~ 11793,57\~\~\~грн.,\~яка складається\~з: 815,46\~грн.\~ заборгованість за простроченим тілом кредиту;\~ 7475,32 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 2465,00 грн. - пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн; 500,00 грн. штраф (фіксована частина); 537,79 грн. штраф (процентна складова). До теперішнього часу відповідач заборгованість за кредитним договором у добровільному порядку не погасив, тому позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом за захистом своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів. Просять стягнути з відповідача заборгованість по кредиту в розмірі 11793,57\~\~\~грн., та судові\~ витрати у розмірі 1921 грн. У відповідності до гл. 10\~ст. 274 ЦПК України\~«у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи. Ч. 2 даної статті вказує, що «у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін». Відповідно до ч. 5\~ст.\~279\~ЦПК\~України розгляд справи проводиться в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. При цьому у відповідності до\~ст. 279 ЦПК України\~«Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Відповідно\~ до\~ позовної\~ заяви позивач не заперечує проти розгляду справи без\~ присутності представника позивача, та проти ухвалення заочного\~ рішення. \~ Відповідач [PERSON] до\~ суду\~\~ не з`явився, про слухання справи повідомлявся відповідно до ст. 128 ЦПК України. В порядку статті 280 ЦПК України, зі згоди представника позивача суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності відповідача та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що 20 09 2013 \~року між АТ КБ «ПРИВАТБАНК» та [PERSON] укладено кредитний договір (а.с. 20-37 ), який відповідно ч. 1 ст. 634 ЦК України є договором приєднання та складається з заяви позичальника та Умов та правил надання банківських послуг у ПриватБанку\~. АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО\~ КОМЕРЦІЙНИЙ\~ БАНК «ПРИВАТБАНК» є правонаступником прав\~та обов`язків ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК». Статтею 1054 ЦК України, встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. При оформленні кредитної картки позичальник [PERSON] був ознайомлений з Умовами і правилами надання банківських послуг, тарифами банку, та підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами\~\~ та правилами надання банківських послуг, складає між ним та Банком Договір, що підтверджується його \~підписом у заяві. В порушення\~умов Договору\~станом на\~ 24 04 2019\~року відповідач\~ \~має заборгованість\~за даним кредитним\~договором у \~загальному розмірі\~ 11793,57\~\~\~грн.,\~яка складається\~з: 815,46\~грн.\~ заборгованість за простроченим тілом кредиту;\~ 7475,32 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 2465,00 грн. - пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн; 500,00 грн. штраф (фіксована частина); 537,79 грн. штраф (процентна складова) (а.с. 19-20). Такий розрахунок в частині заборгованості за кредитом, процентами, та пенею відповідач не спростував належними та достовірними доказами, відповідно до вимог ст.ст.76-78,81,83 ЦПК, а тому суд приймає його за основу суми боргу. Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1\~ст. 2 ЦПК України). Згідно\~ст. 89 ЦПК України,\~виключне право\~оцінки доказів\~належить суду,\~який має\~оцінювати докази\~за своїм\~внутрішнім переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному і\~об`єктивному\~та безпосередньому\~дослідженні наявних\~у справі\~доказів. У відповідності до ч.1,2 ст.207 ЦК України правочин вважається таким, що укладений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства, та скріплюється печаткою. Відповідно до ст.526 ЦК України, зобов`язання\~ має виконуватися\~ належним чином відповідно до умов договору\~ та вимог цього Кодексу. Згідно ст.610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Положеннями ст.611 ЦК України, визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.\~\~ Разом з\~цим\~суд\~вважає,\~що\~позовні\~вимоги про\~стягнення\~штрафів (фіксованої\~частини та\~процентної складової) на загальну суму 1037,79 гривень не підлягає задоволенню оскільки одночасне стягнення пені та штрафу суперечить ст.61 Конституції України, про що зазначено у правовому висновку постанови Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15. Зазначена правова позиція також висловлена Верховним Судом у постанові від 6 лютого 2018року у справі № 1521/5041/12-ц, в постанові від 18квітня 2018року у справі №\~705/6051/15-ц, та в постанові від 16 травня 2018 року по справі № 548/264/15-ц, яка відповідно до ч. 4ст. 263 ЦПК України\~враховується судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин. Так, цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2\~ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3\~ст. 549 ЦК України). За положеннями\~ст. 61 Конституції України\~ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Врахувавши наведене та відповідно до статті 549\~ЦК\~України Верховний Суд України зазначив, що штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61\~Конституції\~України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Таким чином, аналізуючи надані по справі докази, у їх сукупності, суд приходить до переконання, що відповідач порушив умови договору, а тому позовні вимоги про стягнення виниклої заборгованості за кредитом : 815,46\~грн.\~ заборгованість за простроченим тілом кредиту;\~ 7475,32 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання; 2465,00 грн. - пеня за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. є обґрунтованими та підлягають задоволенню. При цьому суд враховує, що відповідач був ознайомлений з Умовами та правилами надання банківських послуг в ПриватБанку, зокрема, з розміром процентів, які нараховуються банком, можливості нарахування пені внаслідок неналежного виконання умов договору, та за власним бажанням погодився з запропонованими банком умовами договору. На підставі ст. 141 ЦПК України,\~з відповідача на користь АТ КБ «ПРИВАТБАНК» підлягає до стягнення судовий збір в розмірі 1921 грн., сплачений останнім при подачі позовної заяви .

Outcome: partial