Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , Херсонськогої міської ради про поділ житлового будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою, Позовні вимоги обґрунтував тим, що він є власником 86/300 частини домоволодіння [ADDRESS] на підставі договору дарування від 16.01.2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Зоріною Н.В.. Відповідач [PERSON] є власником 38/100 частини вищевказаного домоволодіння з відповідною частиною господарських та побутових будівель та споруд відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 25.05.1998 року, виданого державним нотаріусом Третьої Херсонської державної нотаріальної контори. Відповідач [PERSON] є власником 1/3 частини домоволодіння [ADDRESS] на підставі Типового договору про продаж у розстрочку від 23.12.1953 року. В цілому домоволодіння складається житлового будинку літ. «А» загальною площею 108,9 кв.м., житлова 81,5 кв.м., прибудови літ «а» площею 8,8 кв.м., прибудови літ. «а1», площею 18,5 кв.м., сараю літ. «В», літньої кухні літ. «Г», сараю літ. «Д», сараю літ. «Е», водопроводу №1, воріт №2, огорожі №3, воріт №4. Реальний розподіл між співвласниками домоволодіння та земельної ділянки не проводився. В даний час виникла необхідність реально виділити належну йому частку в домоволодінні та визначити порядок користування земельною ділянкою. Добровільно вирішити дане питання з відповідачами неможливо. З урахування збільшених в ході судового розгляду справи позовних вимог позивач просив: поділити в натурі житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] згідно висновку експерта №99 від 19.10.2018 року, виділивши йому у власність приміщення в житловому будинку літера «А» з прибудови літ. «а», та літ. «а-1»: коридор №2-1, площею 5,8 кв.м., житлову кімнату №1-2, площею 11,1 кв.м., житлову кімнату №1-3, площею 10,6 кв.м., житлову кімнату №1-4, площею 10,6 кв.м., кухню №ІІ, площею 11,5 кв.м, санвузол №ІІІ, площею 3,7 кв.м., Ѕ частину водопроводу №1, частину огорожі 43,4 м. №3, ворота №4, що складає 42/100 розміру частки у домоволодінні (згідно графічного додатку №1-2); [PERSON] приміщення в житловому будинку літ. «А» з прибудовами літера «а» та літ. «а-1»: житлову кімнату №1-1, площею 6,0 кв.м., житлову кімнату №1-3, площею 8,4 кв.м., житлову кімнату №1-4, площею 9,0 кв.м., житлову кімнату №1-5, площею 15,0 кв.м., передпокій №1-6, площею 10,8 кв.м., кухню №1 площею 3,5 кв.м., санвузол №IV, площею 2,4 кв.м., сарай літ. ВІ, літню кухню лівт. Г, сарай літ. Д, сарай літ. Е, Ѕ частину водопроводу №1, частину огорожі 44,97 м. №3, ворота №2, що складає 58/100 розміру частки у домоволодінні (згідно графічного додатку №1-2); горище поділити по лінії розподілу житлового будинку; [PERSON] виділити в користування земельну ділянку з боку фасадної межі, лівої бокової межі та задньої межі площею 291 кв.м., з існуючим виходом на [ADDRESS] (згідно графічного додатку №3); [PERSON] виділити в користування земельну ділянку з боку задньої межі, правої бокової межі та фасадної межі площею 300 кв.м., з існуючим виходом (входом) на [ADDRESS] (згідно графічного додатку №3); припинити право спільної часткової власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на домоволодіння [ADDRESS] . Ухвалою суду від 15.05.2019 року справу прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 28.11.2019 року виключено з кола відповідачів [PERSON] , у зв`язку зі смертю та відсутності спадкоємців. Ухвалою суду від 24.02.2020 року замінено [PERSON] на його правонаступника [PERSON] . В судове засідання позивач не зявився, надав повноваження представнику. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав з урахуванням уточнень, просив їх задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявилась, про дату, час та місце судового засідання була повідомлена у встановленому законом порядку. В матеріалах справи є заява останньою про визнання позову в повному обсязі та розгляд справи у її відсутність (а.с.31, 112). Представник відповідача Херсонської міської ради в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, просив відмовити в задоволенні позовних вимог в частині надання права користування самовільно зайнятою земельною ділянкою за вище вказаною адресою. Враховуючи подані заяви та належне повідомлення учасників справи про дату, час і місце судового засідання суд, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. За змістом статей 316,317 ЦК України право власності це право особи, володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, незалежно від волі інших осіб, але в межах, передбачених законом. Відповідно до ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їх спільною згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що [PERSON] є власником 86/300 частини домоволодіння [ADDRESS] на підставі договору дарування від 16.01.2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Зоріною Н.В. Відповідач [PERSON] є власником 38/100 частини вищевказаного домоволодіння з відповідною частиною господарських та побутових будівель та споруд відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 25.05.1998 року, виданого державним нотаріусом Третьої Херсонської державної нотаріальної контори. Відповідач [PERSON] був власником 1/3 частини домоволодіння [ADDRESS] на підставі Типового договору про продаж у розстрочку від 23.12.1953 року. Йому належав окремий житловий будинок літ «Б», який зруйнувався і останній отримав квартиру (а. інв.с. 84), в результаті чого ідеальні частки співвласників, які залишились в садибі змінились (а. інв.с. 83) Реальні розміри часток співвласників в праві власності на домоволодіння [ADDRESS] станом на 09 жовтня 2018 року не відповідають розмірам часток, які вказані в правових документах по розрахункам 1953 року та 1961 років(арк. 22-23. 42-45 інв.с.), але відповідають розмірам часток, зазначеним в акті технічного розрахунку від 25 листопада 1997 року (арк. 83 інв.с.) В цілому домоволодіння складається житлового будинку літ. «А» загальною площею 108,9 кв.м., житлова 81,5 кв.м., прибудови літ «а» площею 8,8 кв.м., прибудови літ. «а1», площею 18,5 кв.м., сараю літ. «В», літньої кухні літ. «Г», сараю літ. «Д», сараю літ. «Е», водопроводу №1, воріт №2, огорожі №3, воріт №4 та розташоване на земельній ділянці площею 591 кв.м. Відповідно до рішення виконкому Херсонської міської ради від 07.08.1954 року за №803 площа земельної ділянки [ADDRESS] складає 515,4 кв.м. (арк.. 117 ін.с). Відповідно до ч.1ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. На відміну від виділу, за якого право власності припиняється лише для того співвласника, частка якого виділяється із спільної власності у разі поділу (ст. 367ЦК України) спільна часткова власність припиняється для всіх її учасників. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку встановленому статтею 364 ЦК України. Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу. Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток жилих будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією. Згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси. Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Верховний Суд України у постанові від 03 квітня 2013 року в справі № 6-12цс13 дійшов висновок, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній сумісній(частковій) власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). Крім того, Верховний Суд України у постанові від 16 листопада 2016 року справі № 6-1443цс16 дійшов висновку, що «виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно». Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 99 від 19.10.2018 року на розгляд суду пропонується один технічно можливий варіант розподілу домоволодіння з відхиленням від часток в праві власності та з урахуванням фактичного порядку користування приміщеннями житдового будинку та господарськими будівлями та спорудами, згідно якого [PERSON] приміщення в житловому будинку літера «А» з прибудови літ. «а», та літ. «а-1»: коридор №2-1, площею 5,8 кв.м., житлову кімнату №1-2, площею 11,1 кв.м., житлову кімнату №1-3, площею 10,6 кв.м., житлову кімнату №1-4, площею 10,6 кв.м., кухню №ІІ, площею 11,5 кв.м, санвузол №ІІІ, площею 3,7 кв.м., Ѕ частину водопроводу №1, частину огорожі 43,4 м. №3, ворота №4, що складає 42/100 розміру частки у домоволодінні (згідно графічного додатку №1-2); [PERSON] приміщення в житловому будинку літ. «А» з прибудовами літера «а» та літ. «а-1»: житлову кімнату №1-1, площею 6,0 кв.м., житлову кімнату №1-3, площею 8,4 кв.м., житлову кімнату №1-4, площею 9,0 кв.м., житлову кімнату №1-5, площею 15,0 кв.м., передпокій №1-6, площею 10,8 кв.м., кухню №1 площею 3,5 кв.м., санвузол №IV, площею 2,4 кв.м., сарай літ. ВІ, літню кухню лівт. Г, сарай літ. Д, сарай літ. Е, Ѕ частину водопроводу №1, частину огорожі 44,97 м. №3, ворота №2, що складає 58/100 розміру частки у домоволодінні (згідно графічного додатку №1-2); горище поділити по лінії розподілу житлового будинку. За ч.3 ст.364 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. В ході судового розгляду справи сторони дійшли згоди щодо виділу житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою. З врахуванням закріплених в п.6 ст.3 ЦК України засад справедливості, добросовісності та розумності, що спонукають суд до врахування при вирішенні спору інтересів обох сторін, суд вважає можливим здійснити поділ домоволодіння [ADDRESS] відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи № 99 від 19.10.2018 року Стосовно позовних вимог в частині визначення порядку користування земельною ділянкою суд вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до рішення виконкому Херсонської міської ради від 07.08.1954 року за №803 площа земельної ділянки [ADDRESS] складає 515,4 кв.м. (арк.. 117 ін.с). За Висновком експерта №99, складеного 19.10.2018 року, визначено один варіанти визначення порядку користування земельної ділянки між співвласниками. При цьому експертом зазначається, що фактично загальна площа земельної ділянки, яка знаходиться у користуванні за адресою [ADDRESS] складає 591 кв.м. та більша ніж виділено на 75,6 кв.м. Лишки земельної ділянки площею 75,6 кв.м., розташовані з боку задньої межі та лівої бокової межі. Одночасно, частиною земельної ділянки [ADDRESS] площею 9 кв.м., з боку правої межі, користується власник суміжної садиби [ADDRESS] . Частиною земельної ділянки [ADDRESS] площею 19 кв.м., з боку лівої бокової межі, міська рада. Враховуючи положення\~ст. 120 ЗК України\~та\~ст. 377 ЦК України, із виникненням права власності на будівлю чи споруду до власника переходить право власності на частину земельної ділянки, на якій розташована належна йому на праві власності будівля чи споруда; на земельну ділянку, що перевищує ці розміри (зокрема ту, яка необхідна для їх обслуговування), право власності виникає на загальних підставах та у порядку, визначених чинним законодавством. За правилами ст.ст.\~88,\~120 ЗК України\~землекористувач має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення. У володіння і користування виділяється земельна ділянка, яка відповідає належній частці землекористувача у житловому будинку на час виникнення спільної часткової власності. Вищевикладені обставини є перешкодою для визначення порядку користування земельною ділянкою, оскільки частина її є самовільно зайнятою та відсутні докази правомірного перебування її у користуванні сторін. За відсутності документу, який посвідчує право користування або власності на земельну ділянку на вказану площу (591 кв.м.) відповідно до порядку, визначеного ст.12,\~116 Земельного кодексу України\~звернення до суду з даним позовом є передчасним. Відповідно дост.124 ЗК України передача в\~оренду земельних ділянок,що перебувають у\~державній\~або\~комунальній власності,здійснюється на підставі рішення відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування\~згідно з їх повноваженнями, визначеними\~статтею 122 цього Кодексу,\~чи\~договору купівлі-продажу\~права оренди земельної ділянки (уразі продажу права оренди) шляхом укладення\~договору оренди земельної ділянки\~чи договору купівлі-продажу права оренди земельної ділянки. З огляду на вищенаведене, позовні вимоги в частині визначення порядку користування земельною ділянкою не підлягають задоволенню. На підставі викладеного, ст. 317-319, 358,364,365 ЦК України,ст. 88, 120 ЗК України,

Outcome: partial