Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-18 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до Станично-Луганської селищної ради Станично-Луганського району Луганської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обгрунтування позову зазначивши, що позивач є дружиною померлого [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про одруження [NUMBER] , виданого Архангельським міськвідділом РАЦС. Позивач зазначає, що до спадкової маси, яка відкрилась після смерті [PERSON] належить недоотримана ним пенсія, яка за життя нараховувалась через Біловодське об`єднане управління Пенсійного фонду України Луганської області. Протягом шести місяців позивач не подавала заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, в зв`язку з тим, що її чоловік [PERSON] помер на тимчасово непідконтрольній уряду України території Луганської області, а саме у м. Сорокине Луганської області. У зв`язку із цим вона змушена була звертатись до суду із заявою про встановлення факту смерті її чоловіка [PERSON] . Рішення Сватівського районного суду Луганської області яким встановлено факт смерті [PERSON] № 426/7440/20 від 08.10.2020 року позивач отримала значно пізніше ніж закінчився шестимісячний строк з моменту смерті її чоловіка, наданий законодавством для подачі заяви до нотаріуса про прийняття спадини. Таким чином, вона пропустила строк прийняття спадщини. Тому вимушена звернутись до суду з позовною заявою про визначення їй додаткового строку в три місяці з дати набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач в судове засідання не з`явився, при подачі позову зазначила своє клопотання про розгляд справи за її відсутності. Представник відповідача Станично-Луганської селищної ради Станично-Луганського району Луганської області в судове засідання не з`явився, подав письмову заяву, у якій просив розглянути справу за його відсутності, заперечень по суті позову не мають. Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини. З матеріалів справи судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , є дружиною померлого [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про одруження [NUMBER] , виданого Архангельським міськвідділом РАЦС. [PERSON] помер [INFO] на тимчасово непідконтрольній уряду України території Луганської області, а саме у м. Сорокине Луганської області. Факт смерті було встановлено рішенням Сватівського районного суду Луганської області у справі № 426/7440/20 від 08.10.2020 року, на підставі якого було видано свідоцтво про смерть. Відповідно до Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24/753/0/4-13 Позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна. Відповідно до ч. 1 ст. 114 ЦПК позови, що виникають приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Відповідно до роз`яснень, які містяться у п. 24 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до ст. 9.-1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» у разі, якщо останнім місцем проживання спадкодавця є населений пункт, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження, затверджений рішенням Кабінету Міністрів України, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів. У цьому випадку належним відповідачем є Станично-Луганська селищна рада Станично-Луганського району у Луганській області, яка знаходиться за адресою Луганська обл., Станично - Луганський район, смт. Станиця Луганська,вул. Центральна.б.52. Згідно з відповіддю приватного нотаріуса Станично-Луганського нотаріального округу Бутакової Ірини Григоріївни № 234/01-16 від 23.12.2020 року після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , з заявою про прийняття спадщини або відмову від неї у встановлений законом шестимісячний строк з дня смерті спадкодавця [PERSON] не зверталась, та позивачу було надано рекомендацію звернутись до суду з позовом для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Таким чином, з досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачем свого права на спадкування після померлого чоловіка, у зв`язку з пропуском нею строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України. Так, частиною 1 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини [PERSON] , суд зазначає наступне. Після смерті чоловіка позивача [PERSON] , позивач у шестимісячний строк не подала заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, оскільки її чоловік помер на непідконтрольній Українському уряду території, та встановлення факту смерті і отримання свідоцтва про смерть чоловіка зайняло у неї значний час, оскільки переміщення з непідконтрольних територій у зв`язку з оголошеними карантинними обмеженнями було обмежено. Зазначені обставини, на думку суду, виключали можливість звернення позивача в установлений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті чоловіка. Суд вважає, що зазначені причини є поважними та пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення цих дій. За таких обставин суд доходить висновку, що причина пропуску позивачем строку для прийняття спадщини є поважною, у зв`язку з чим вважає за можливе позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити, визначивши позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у 3 місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

Outcome: approved