Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про стягнення з відповідачів заборгованості за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, зазначивши, що 11.06.2015 року представниками постачальника електричної енергії складено Акт №202944 про порушення Правил користування електричною енергією для населення побутовим абонентом електричних мереж за адресою: [ADDRESS]. Згідно з актом виявлено самовільне підключення мережі після припинення енергопостачання. Відповідно до методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією та на підставі вказаного акту були нараховані збитки у сумі 5494,11 грн. До теперішнього часу відповідач в добровільному порядку не погасила вказаний борг. Представник позивача в судове засідання не зявилася, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримала, не заперечувала проти заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання не зявилася, причини неявки суду не повідомила, про день та час розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку. Суд вважає, що причини неявки відповідача, належним чином повідомленої про час та місце розгляду справи, не є поважними, в звязку з чим, зі згоди позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. Фіксація судового процесу технічними засобами не велась у відповідності з ч.2 ст.197 ЦПК України у звязку з розглядом справи за відсутності осіб, які беруть в ній участь. Правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від\~26 липня 1999 року (надалі - ПКЕЕН), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, завданих електропостачальнику внаслідок розкрадання електричної енергії, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №122 від 8 лютого 2006 року, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ №562 від 4 травня 2006 року (надалі - Методика). Відповідно до ПКЕЕН об'єктом споживання визначено житловий будинок, що належить споживачу на праві власності або користуванні, а самовільним підключенням - споживання електричної енергії без укладання з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» встановлений обов'язок споживача додержуватися вимог нормативно-технічних документів, договору про постачання електроенергії; покладена відповідальність за порушення умов договору з електропостачальником та ППЕЕН. Стаття 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлює, що порушення в електроенергетиці тягне за собою передбачену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність, а також зазначає, що перелік правопорушень в статті не є вичерпаним. Законодавством України можуть встановлюватися інші види правопорушень в електроенергетиці, за які передбачена відповідальність. Пунктом 1 Загальних положень ППЕЕН передбачений обов'язок виконання ПКЕЕН всіма споживачами та електропостачальниками незалежно від форм власності. Згідно рішення Судової палати в цивільних справах Верховного Суду України від 4 червня 2008 року підключення електроенергії за заявою наймача (власника квартири) і відкриття особового рахунку слід вважати фактичним укладенням договору на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та ПКЕЕН. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] мешкає за адресою: [ADDRESS], та є споживачем електричної енергії, що також підтверджується особовим рахунком №4451-19, відкритим на її імя. Судом також встановлено, що 11.06.2015 року під час проведення перевірки приладу обліку електричної енергії та схеми його підключення за адресою: [ADDRESS], співробітниками РЕМ було виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: «Самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, після припинення електропостачання. Електрична енергія споживається, електролічильником не враховується. Електролічильник відсутній. Місце самовільного підключення в щитовій на сходах». У зв'язку з чим\~\~представниками позивача було складено акт\~\~№202944 за підписом представників ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». Відповідачем не надано доказів, які б спростовували правильність та законність складання акту. Акт\~\~вважається\~\~дійсним,\~\~якщо\~\~його підписали три представники енергопостачальника. Докази про хибність та дефектність акту відповідачем не доведено. Акт складений відповідно до п.53 ППЕЕН, тому є допустимим доказом при доказування правомірності стягнення нарахувань за актом. Згідно ст.ст.26,27\~\~Закону України «Про електроенергетику» споживач зобов'язаний виконувати умови договору, ПКЕЕН, інших нормативно-правових актів та технічних документів, а у разі їх порушення несе відповідальність згідно з законодавством України.\~\~ Відповідно до п.48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення користування електричною енергією, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. За ст.1116 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями, чи бездіяльністю майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. З вказаних обставин, суд вбачає порушення відповідачкою як споживачем послуг позивача\~\~п.п.42,48\~\~Правил користування електричною енергією. Відповідно до п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 №562 у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Згідно з актом та відповідно до методики здійснено розрахунок суми збитків, заподіяних енергопостачальнику, у сумі 5494,11 грн. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та необхідності їх задоволення в повному обсязі. Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір», із позовних заяв майнового характеру справляється судовий збір в розмірі 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати (1218,00 грн.). З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду позивачем був сплачений судовий збір у сумі 243,60 грн., які слід стягнути з відповідача на користь позивача. Також з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 974,40 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved