Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-06 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить: визначити йому додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його батька - [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування позовної заяви зазначає, що [INFO] у м. Суми Ковпаківського району помер його батько - [PERSON] . Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді 1/3 частки житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Заповіту [PERSON] не залишив. Позивач є єдиним спадкоємцем за законом першої черги, як син померлого. Оскільки [PERSON] помер в Сумській області, позивачу необхідно було їхати туди за документами. Міжміське транспортне сполучення було обмежено. З 12.03.2020 на всій території України встановлено карантин з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. В зв`язку з епідеміологічною ситуацією, позивач не міг прибути до нотаріуса та надати необхідний пакет документів. Крім того, мати позивача - [PERSON] є інвалідом ІІІ групи та постійно потребує догляду та допомоги. У зв`язку з цим позивач не звернувся до нотаріуса у встановлений законом строк для прийняття заяви про прийняття спадщини після смерті батька. 12.05.2021 [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Карташової Т.М. з заявою про прийняття спадщини після смерті батька, але йому було запропоновано звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, представник позивача подала заяву, в якій просить розгляд справи проводити за їх відсутності, позов підтримують та просять задовольнити в повному обсязі на підставі наявних у справі письмових доказів. Відповідач в підготовче судове засідання свого представника не направив та надав заяву про розгляд справи за їх відсутності, не заперечують проти задоволення позовних вимог. Третя особа в підготовче судове засідання не з`явилась та на адресу суду надійшла заява, в якій вона просить розгляд справи проводити за її відсутності, заперечень не мають. З врахуванням вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Згідно з вимогами ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. За таких обставин суд вважає, що перешкод для здійснення розгляду справи за відсутності учасників справи та ухвалення судового рішення у підготовчому засіданні - немає. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд, за правилом ч.1 ст. 13 ЦПК України розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у випадку його порушення, невизнання або заперечення, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст. 1269 ЦК України). Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч.3 ст. 46 цього Кодексу). Відповідно до ст. 1222 Цивільного кодексу України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1233 Цивільного кодексу України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 Цивільного кодексу України. За життя батько заповіту не склав, тому спадкування відкрито за законом. У відповідності до ст. 1261 Цивільного кодексу України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до статті 1221 Цивільного кодексу України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до положень Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). Згідно з вимогами ст.ст. 1269, 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкоємцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, яка подається ним особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу її відкриття. Згідно з ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини. Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим повторно 20.04.2021 Хортицьким районним у місті Запоріжжі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис № 3125. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина за законом, до складу якої входить належне йому на праві власності нерухоме майно у вигляді: 1/3 частки житлового будинку [ADDRESS] , що підтверджено Свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 23.11.2011, Витягом про державну реєстрацію прав № 32647672 від 23.12.2011 та технічним паспортом на житловий будинок від 04.05.2011. Згідно до свідоцтва про народження виданого 30.10.1985 Ленінським відділом ЗАГСу м. Запоріжжя, актовий запис № 3135, серія [NUMBER] , вбачається, що [PERSON] є батьком позивача. Відповідно до довідки, наданої 24.04.2021 виконавчим комітетом Долинської сільської ради Запорізького району Запорізької області вбачається, що [PERSON] , який помер [INFO] , був зареєстрований та постійно проживав в [ADDRESS] з 15.10.2014 по день смерті [INFO] . На день смерті спадкодавця був зареєстрований та проживав один. З відповіді приватного нотаріуса Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Карташової Т.М. вбачається, що спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] нею не заводилась. Крім того, згідно довідки до акту огляду МСЕК Серія АД № 059479 від 24.04.2007, [PERSON] є інвалідом ІІІ групи загального захворювання безстроково. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 12 березня 2020 на всій території України було встановлено карантин. Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) встановлено, що з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення. Згідно з наданих позивачем до суду письмових доказів щодо поважності пропуску ним строку на подання заяви на прийняття спадщини, суд приходить до висновку, що строк пропуску до нотаріальної контори з заявою на прийняття спадщини є поважним, а відтак позовну заяву позивача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід задовольнити. При ухваленні рішення суду, суд не стягує з відповідача судовий збір, оскільки позивач не наполягав на його стягненні з відповідача.

Outcome: approved