Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-24 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом відповідачів про визначення розміру часток у спільній сумісній власності посилаючись на те, що квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . [PERSON] померла [INFO] . Внаслідок смерті відкрилася спадщина за законом, до складу, якої входить її особисте майнове право в спільній сумісній власності на вищевказану квартиру. У зв`язку з вищевикладеним 05 листопада 2007р. була заведена справа за №173/2007 в Другій Снятинській державній нотаріальній конторі. 16 серпня 2019 р. була винесена Постанова №1797 /02-31 про відмову у вчиненні нотаріальних дій [PERSON] , 1948 року народження, жителя [ADDRESS] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] померлої [INFO] року на частку квартири [ADDRESS] . [PERSON] було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій-видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] померлої [INFO] на частку квартири [ADDRESS] у зв`язку з тим, що не визначена (не виділена) її частка квартири із спільної сумісної власності, і що вчинення такої нотаріальної дії не відповідає вимогам закону. А тому просила визначити розмір часток співвласників у спільній сумісній власності на квартиру в тому числі і за померлою по 1/6. Відповідно до ч.4 ст.19 ЦПК України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Відповідно до ст.274 ч. 1 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою Шевченківського районного суду м. Чернівці від 26 вересня 2019 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку спрощеного провадження з викликом сторін та надано відповідачу строк для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного провадження. Окрім того відповідачу було надано строк для подання відзиву на позовну заяву. Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явилися, представник позивача звернувся з письмовою заявою, в якій просив суд справу розглянути у його відсутність, позовні вимоги підтримує. Відповідачі, представник відповідачів в судове засідання не з`явилися, представник відповідачів звернулася з письмовою заявою, в якій просила суд справу розглянути у її відсутність. Позовні вимоги визнала повністю та не заперечувала проти задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає, за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів. Суд, дослідивши надані позивачем документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що квартира що квартира [ADDRESS] належить на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло (а.с.30). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть виданого Снятинським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Івано- Франківській області від 11.10.2016 р. (а.с. 10). Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на належне їй майно, в тому числі і на частину вказаної квартири. Позивач [PERSON] , як син померлої і спадкоємець за законом, звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. 05 листопада 2007 р. була заведена справа за №173/2007 в Другій Снятинській державній нотаріальній конторі, що підтверджується інформаційною довідкою із Спадкового реєстру (а.с. 27-28). 16 серпня 2019 р. була винесена Постанова №1797 /02-31 про відмову у вчиненні нотаріальних дій [PERSON] , 1948 року народження, жителя [ADDRESS] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] померлої [INFO] року на частку квартири [ADDRESS] . Позивачу [PERSON] було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій-видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] померлої [INFO] на частку квартири [ADDRESS] у зв`язку з тим, що не визначена (не виділена) її частка квартири із спільної сумісної власності, і що вчинення такої нотаріальної дії не відповідає вимогам закону, що підтверджується постановою про відмову у вчинені нотаріальних дій (а.с.26). Згідно зі ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Частиною першою ст.1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за виданою йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Відповідно до пунктів 4 та 6 глави 1 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України нотаріус може видати свідоцтво про право на спадщину за законом чи за заповітом після смерті одного з учасників спільної сумісної власності лише після визначення (виділення) частки померлого у спільному майні. Тому при спадкуванні таких часток істотне значення має встановлення їх розміру, що може бути зроблено як за життя спадкодавців, так і після відкриття спадщини. Статтею 1218 Цивільного кодексу України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно зі ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Приписами ч. 2 ст. 370 ЦК України визначено, що у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Відповідно до ст. 372 ЦК України, майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється. Відповідно до пункту 3.4 листа ВССУ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності. Згідно із пунктом 17 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» №5 від 07.02.2014 р. частка суб`єкта права спільної сумісної власності визначається, зокрема, при відкритті після нього спадщини. Статтею 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, враховуючи викладене, оцінюючи належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, розглянувши справу в межах заявлених вимог, суд вважає, що належить визначити розмір часток кожного зі співвласників у спільній власності на квартиру [ADDRESS] , в тому числі і за померлою. На підставі викладеного та

Outcome: approved