Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати п.2 наказу начальника Державної Установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» І.Безушка, від 12.12.2019 року за №135 «Про наслідки проведення службової перевірки» та стягнути судові витрати. Свої позивні вимоги мотивує тим, що він з лютого 1996 року працює на посаді лікаря в системі органів МВС. З 07.11.2015 року перебуває на посаді начальника Центру психіатричної допомоги та професійного психофізіологічного відбору - лікаря-психіатра в Державній Установі «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області». За час своєї трудової діяльності до дисциплінарної відповідальності не притягувався та має бездоганний послужний список. 12.12.2019 року позивач був ознайомлений з наказом начальника Державної Установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» [PERSON] , від 12.12.2019 року за №135 «Про наслідки проведення службової перевірки». Зазначений наказ вважає незаконним, прийнятим з порушенням норм матеріального та процесуального права, без урахування всіх обставин. Позивачу оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків та Положення про ЦПД та ППВ, перешкоджання проведенню службової перевірки, введення в оману керівництва установи, недотримання трудової дисципліни в підрозділі. Разом з тим, в спірному наказі не зазначено, який конкретно пункт посадової інструкції чи Положення про ЦПД та ППВ він не виконав. Всупереч вимогам ст.149 КЗпП України у нього не були відібрані жодні пояснення. Крім цього станом до 16.12.2019 року позивач був заступником голови профспілки ДУ «ТМО МВС України по Львівській області», однак жодної згоди на притягнення його до дисциплінарної відповідальності профспілкова організація не надавала. Просить позов задовільнити. 27.01.2010 року представник відповідача подав відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що дійсно [PERSON] перебуває на посаді начальника ЦПД та ППВ ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» з 07.11.2015 р. Наказом № 135 від 12.12.2019 позивачу оголошено догану, підстава - неналежне виконання посадових обов`язків та Положення про ЦПД та ППВ, перешкоджання проведенню службової перевірки, введення в оману керівництва установи, недотримання трудової дисципліни в підрозділі. Підставою винесення вказаного наказу стали результати службової перевірки, оформлені висновком від 12.12.2019 р. Зазначає, що в період проведення службової перевірки позивач не перебував у членстві профспілкової організації установи. Згідно поданої ним заяви від 06.12.2019 р. він добровільно вибув зі складу її членів, сплата членських внесків була зупинена, таким чином, згоди профспілкової організації на оголошення дисциплінарного стягнення не вбачалося. Щодо самої службової перевірки вказує, що практичний психолог ЦПД та ППВ [PERSON] та лікар з функціональної діагностики ЦПД та ППВ [PERSON] , які підпорядковані позивачу, прибули на роботу о 9 год. 52 хв. За вказівкою позивача особистих пояснень вказані медичні працівники не надали. Письмові пояснення щодо їх відсутності на роботі 06.12.2019 було надано безпосереднім керівником - начальником ЦПД та ППВ ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» [PERSON] . Як вбачається із наданих комісії пояснень, причиною відсутності на роботі працівників було відвідування хворого за його місцем проживання з 9 год 00 хв. до 9 год. 55 хв. за особистою вказівкою/розпорядженням позивача. [PERSON] було запропоновано надати додаткові письмові пояснення. Перелік додаткових питань позивач отримав під особистий підпис 11.12.2019 р. в присутності комісії. Позивач відмовився від надання додаткових письмових пояснень, про що комісією станом на 16 год. 05 хв. складено Акт № 3 від 11.12.2019 р. Крім того, службовою перевіркою встановлено відсутність будь-яких попередніх записів в медичній документації реєстратури установи. В книзі запису викликів лікарів додому за 2019 рік - запис про виклик/направлення практичного психолога ЦПД та ППВ [PERSON] та лікаря з функціональної діагностики ЦПД та ППВ [PERSON] за місцем проживання хворого 06.12.2019 відсутній. Позивач відмовився надати медичну документацію хворого, що заперечує підставність та обґрунтованість направлення позивачем підпорядкованих йому медичних працівників в робочий час для виконання сумнівного доручення. Таким чином, комісією не встановлено дійсного факту відвідування 06.12.2019 р. хворого за його місцем проживання працівниками ЦПД та ППВ. Відтак, встановлено факт введення в оману керівництва установи та неналежне ставлення до своїх посадових обов`язків позивачем. Посадовими інструкціями начальника ЦПД та ППВ, практичного психолога ЦПД та ППВ, лікаря з функціональної діагностики ЦПД та ППВ відвідування пацієнтів на дому для надання психологічної допомоги та функціональної діагностики не передбачено. Відповідно до посадової інструкції начальника ЦПД та ППВ [PERSON] він зобов`язаний здійснювати методичне керівництво ЦПД та ППВ, приймати необхідні ефективні міри по усуненню виявлених недоліків і контролювати їх виконання. Згідно Положення про центр психіатричної допомоги та професійного психофізіологічного відбору ДУ «ТМО МВС України по Львівській області», затвердженого наказом начальника ДУ ТМО від 11.05.2019 р., ЦПД та ППВ є структурним підрозділом установи, що вбачає обов`язок дотримання всіма працівниками центру трудової дисципліни в установі, відповідно до чинного законодавства України. Таким чином, контроль за дотриманням трудової дисципліни працівниками ЦПД та ППВ покладається на безпосереднього керівника центру, тобто - на позивача. Враховуючи наведене просить в задоволенні позову відмовити за безпідставністю позовних вимог. 28.02.2020 року представником відповідача подано письмові пояснення, в яких додатково пояснив, що в обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що до 16.12.2019 року він був заступником голови первинної профспілкової організації працівників ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області», а отже - членом такої профспілки. Однак, як вбачається з відповіді голови первинної профспілкової організації працівників Державної установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» [PERSON] від 26.02.2020 р. на адвокатський запит, на підставі поданої заяви про зняття з профспілкового обліку первинної профспілкової організації ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» від 06.12.2019 [PERSON] за власним бажанням добровільно вийшов з членів профспілки установи. Крім того, станом на 12.12.2019 р. серед членів профспілки установи [PERSON] не перебував, профспілкові членські внески з 06.12.2019 не відраховувалися. Звертає увагу суду на те, що на 2-ій сторінці наказу від 12.12.2019 р. міститься посилання на те, що посадовими інструкціями начальника ЦПД та ППВ, практичного психолога ЦПД та ППВ, лікаря з функціональної діагностики ЦПД та ППВ, відвідування пацієнтів вдома для надання психологічної допомоги та функціональної діагностики не передбачено. Таким чином в наказі доведено факт відсутності у позивача повноважень на самостійне відвідування хворих вдома, а також можливості надання ним розпоряджень по такому відвідуванню лікарями, які йому підпорядковані. Крім цього, оскаржуваним наказом зафіксовано порушення трудової дисципліни лікарем-психіатром [PERSON] від 10.12.2019 р., яка також перебуває у підпорядкуванні позивача, який у свою чергу знову ж таки не проконтролював дотримання нею трудової дисципліни. Позивачу неодноразово пропонувалось надати пояснення по виявлених відповідачем фактах, однак перший такі пояснення в силу своєї відмови не надав. Таким чином, підстави для визнання протиправним та скасування п.2 наказу про оголошення догани відсутні. В судовому засіданні позивач та його представник дали пояснення аналогічно наведеним в позовній заяві, просять позов задовольнити. В судовому засіданні представник відповідача дав пояснення аналогічно наведеним у відзиві на позовну заяву та письмових поясненнях, просить в задоволенні позову відмовити. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона працює лікарем психологом ЦПД та ППВ ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області». [PERSON] , який являється її керівником, 05.12.2019 р. повідомив їй, що до нього зателефонувала дружина їхнього пацієнта, який зловживає спиртними напоями та попросила приїхати до них додому, щоб вмовити її чоловіка пройти лікування, так як він неодноразово лікувався саме в [PERSON] і довіряє їй. 06.12.2019 р. о 09.00 год. дружина даного пацієнта повинна була приїхати за нею та [PERSON] , і відвезти їх до себе додому на профілактичну бесіду з чоловіком. Вони чекали її протягом 40 хв., але остання так і не приїхала і тому вони відразу прийшли на роботу. Зазначила, що з даного питання жодних пояснень в неї не відбиралось і до дисциплінарної відповідальності її притягнуто не було. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона працює лікарем з функціональної діагностики ЦПД та ППВ ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області». [PERSON] , який являється її керівником, 05.12.2019 р. повідомив їй, що до нього зателефонувала дружина їхнього пацієнта, який зловживає спиртними напоями та попросила приїхати до них додому, щоб вмовити її чоловіка пройти лікування. 06.12.2019 р. о 09.00 год. дружина даного пацієнта повинна була приїхати за нею та [PERSON] , і відвезти їх до себе додому на профілактичну бесіду з чоловіком. Зазначила, що в даному випадку вона виконувала усне розпорядження [PERSON] і погодилась поїхати до пацієнта з [PERSON] , щоб вона не їхала одна. Вони чекали дружину даного пацієнта протягом 40 хв., але остання так і не приїхала і тому вони відразу прийшли на роботу. Зазначила, що з даного питання жодних пояснень в неї не відбиралось і до дисциплінарної відповідальності її притягнуто не було. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] повідомив, що він працює старшим інспектором з кадрів ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області». 06.12.2019 р. ним за вказівкою керівника проводилась перевірка вчасного виходу працівників на роботу. В цей день було зафіксовано факт порушення трудової дисципліни 9 особами, серед них були підлеглі [PERSON] , а саме [PERSON] та [PERSON] , які запізнились на 50 хв. В цей же день [PERSON] та [PERSON] було повідомлено про те, що вони повинні надати письмові пояснення по факту свого запізнення на роботу, а також дані пояснення повинен надати і безпосередній керівник підрозділу. В цей же день близько обіду була скликана нарада, на якій [PERSON] повідомив, що його підлеглі [PERSON] та [PERSON] запізнились на роботу, так як виконували його розпорядження, а саме навідували колишнього пацієнта, учасника АТО, який перебував в кризовому стані, про що ним було написано доповідну записку. На вимогу комісії надати відповіді на додаткові запитання до доповідної викладені і вручені позивачу у письмовій формі, [PERSON] відмовився. До кого саме їздили його підлеглі позивач не повідомив покликаючись на лікарську таємницю. Вважає, що факт навідування [PERSON] та [PERSON] пацієнта є неправдивим, жодного запису в реєстратурі не зафіксовано, хоча усі виклики повинні реєструватися в журналі реєстрації. Крім цього 10.12.2019 р. було зафіксовано факт запізнення на роботу підлеглого [PERSON] лікаря-психіатра ЦПД та ППВ [PERSON] . Скарг від пацієнтів щодо відсутності вищевказаних лікарів на робочому місці не надходило. Також зазначив, що на час винесення позивачу догани [PERSON] не перебував членом профспілки, оскільки 06.12.2019 р. він подав заяву про вихід з профспілкової організації. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що він працює на посаді юрисконсульта ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області». 06.12.219 р. та 10.12.2019 р. були зафіксовані порушення трудової дисципліни підлеглими начальника ЦПД та ППВ ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» [PERSON] , зокрема було виявлено запізнення на роботу [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Дані особи повинні були надати свої письмові пояснення щодо факту запізнення на роботу, однак [PERSON] заборонив [PERSON] та [PERSON] надавати будь-які пояснення, натомість 06.12.2019 р. особисто написав доповідну в якій вказав, що дані лікарі навідували хворого за його вказівкою. З якою метою та до кого саме [PERSON] та [PERSON] навідувались пояснено не було, відповідей на письмові питання позивач не надав. Лікарів [PERSON] та [PERSON] , які безпосередньо запізнились на роботу притягнуто до дисциплінарної відповідальності не було, так як останні виконували розпорядження свого керівника [PERSON] . Лікар [PERSON] повідомила що запізнилась, бо була на прийомі у лікаря. На підставі висновку та у зв`язку з порушенням [PERSON] трудової дисципліни та невиконання посадових обов`язків було прийнято рішення про винесення позивачу догани. З оспорюваним наказом щодо винесення йому догани позивача було ознайомлено, однак від підпису про ознайомлення з таким він відмовився. Крім цього, звертає увагу суду, що позивач перешкоджав у проведенні службової перевірки, так як відмовився надати для огляду журнали прийому хворих лікарів [PERSON] та [PERSON] , у зв`язку з чим комісія була вимушена 11.12.2019 р. здійснювати їх примусове вилучення. Крім цього пояснив, що на час винесення позивачу догани він не перебував членом профспілки, оскільки 06.12.2019 р. [PERSON] подав заяву про вихід з профспілкової організації. Заслухавши пояснення сторін, свідків, оцінивши подані докази, дослідивши наявні матеріали справи, суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується Із змісту ст. 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що [PERSON] перебуває у трудових відносинах з ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» з 26.02.1996 року та займає посаду лікаря-психіатра, а з 07.11.2015 року прийнятий по переводу на посаду начальника центру лікаря-психіатра ЦПД та ППВ, що підтверджуєтеся записами у трудовій книжці позивача /а.с. 14-15/. 12.12.2019 року начальником установи лікарем [PERSON] ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» винесено наказ №135 «Про наслідки проведення службової перевірки», згідно якого за неналежне виконання посадових обов`язків та Положення про ЦПД та ППВ, перешкоджання проведенню службової перевірки, введення в оману керівництва установи, недотримання трудової дисципліни в підрозділі, начальнику ЦПД та ППВ ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» [PERSON] оголошено догану. Підстава: висновок службової перевірки від 12.12.2019 р. /а.с. 6-7/. Звертаючись із зазначеним позовом, [PERSON] посилається на те, що в оскаржуваному наказі про оголошення йому догани, не зазначено, яке саме порушення трудової дисципліни він вчинив чи допустив, які саме пункти посадових обов`язків він порушив або в чому виразилося недотримання ним вимог чинного законодавства. Положеннями ч.1 ст. 3 КЗпП України визначено, що трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються законодавством про працю. Відповідно до вимог ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Трудова дисципліна це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків. Згідно з ст. 142 КЗпП України трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. У деяких галузях народного господарства для окремих категорій працівників діють статути і положення про дисципліну. Згідно ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана, 2) звільнення. Відповідно до вимог ст. 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. Згідно ст. 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Загальний порядок та підстави застосування дисциплінарних стягнень передбачені главою Х КЗпП України. Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації. За приписами ст. 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Так, при наданні оцінки правомірності порядку накладання на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходити із загальних правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, передбачених КЗпП України. З викладеного вбачається, що наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин. При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника. З матеріалів справи вбачається, що на підставі доповідних записок старшого інспектора з кадрів [PERSON] та інспектора-лікаря [PERSON], якими виявлено запізнення на роботу працівників, зокрема 06.12.2019 р. [PERSON] - практичного психолога ЦПД та ППВ, 06.12.2019 р. [PERSON] - лікаря з функціональної діагностики ЦПД та ППВ та 10.12.2019 р. [PERSON] - лікаря-психіатра ЦПД та ППВ, начальником установи лікарем [PERSON] видано наказ №132 від 10.12.2019 р. «Про призначення та проведення службової перевірки» /а.с. 44, 45, 46/. Вказаною перевіркою встановлено наступне. 10.12.2019 р. лікар-психіатр ЦПД та ППВ [PERSON] надала доповідну, в якій пояснила, що 10.12.2019 р. вона прийшла на роботу о 09.55 год. з відома начальника ЦПД та ППВ [PERSON] в зв`язку з тим, що їй було призначено на 09.00 год. обстеження ключового суглобу в діагностичному центрі. На час її відсутності прийом пацієнтів був забезпечений /а.с. 58/. Згідно доповідної [PERSON] від 10.12.2019 р. ним було повідомлено начальнику ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» [PERSON] про те, що [PERSON] та [PERSON] за його вказівкою 06.12.2019 р. відвідували хворого за його місцем проживання з 09.00 год. до 09.55 год. /а.с. 54/. В акті №2 ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» від 11.12.2019 р. зазначено, що 11.12.2019 р. комісією запропоновано начальнику ЦПД та ППВ [PERSON] надати для огляду журнали прийому хворих практичного психолога ЦПД та ППВ [PERSON] та лікаря з функціональної діагностики ЦПД та ППВ [PERSON] . Начальник ЦПД та ППВ [PERSON] від надання будь-яких пояснень відмовився, надати для огляду вказані журнали відмовився. Враховуючи вказане вище, комісія вирішила вилучити журнали амбулаторного прийому хворих практичного психолога [PERSON] та лікаря з функціональної діагностики ЦПД та ППВ [PERSON] , для врахування вказаних у них відомостей у службовій перевірці /а.с. 61/. В акті №3 ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» від 11.12.2019 р. зазначено, що 11.12.2019 р. о 09.15 год. комісією запропоновано начальнику ЦПД та ППВ ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» [PERSON] надати додаткові письмові пояснення по доповідній записці від 10.12.2019 року, щодо порушення трудової дисципліни, запізнення на роботу. Начальник ЦПД та ППВ ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» [PERSON] від надання письмових пояснень відмовився о 16.05 год. /а.с. 72/. Висновком службової перевірки за фактами порушення трудової дисципліни в установі від 12.12.2019 р. встановлено, що з доповідної записки старшого інспектора з кадрів [PERSON] , інспектора-лікаря [PERSON] від 06.12.2019 в результаті перевірки дотримання трудової дисципліни в установі виявлено запізнення на роботу працівників, зокрема практичного психолога ЦПД та ППВ [PERSON] та лікаря з функціональної діагностики ЦПД та ППВ [PERSON] , які прибули на роботу о 9 год. 52 хв. Особистих пояснень практичний психолог ЦПД та ППВ [PERSON] та лікар з функціональної діагностики ЦПД та ППВ [PERSON] не надавали. Письмові пояснення щодо факту їх відсутності на роботі 06.12.2019 р. надано безпосереднім керівником - начальником ЦПД та ППВ [PERSON] . Згідно цих пояснень, причиною відсутності на роботі вказаних працівників 06.12.2019 р. було відвідування хворого за його місцем проживання з 9 год 00 хв. до 9 год. 55 хв. за особистою вказівкою (розпорядженням) начальника ЦПД та ППВ [PERSON] . Надалі, враховуючи доцільність встановлення додаткових відомостей щодо відсутності працівників на роботі, зокрема визначення дійсних обставин порушеного перевіркою питання, начальнику ЦПД та ППВ [PERSON] запропоновано надати додаткові письмові пояснення. Перелік таких питань йому надано під особистий підпис 11.12.2019 р. в присутності комісії. Як вбачається з Акту № 3 від 11.12.2019 р., станом на 16 год. 05 хв. [PERSON] від надання додаткових письмових пояснень за цим фактом відмовився. Будь-яких записів в медичній документації реєстратури установи, а саме в Книзі запису викликів лікарів додому за 2019 рік - запис про виклик (направлення) практичного психолога ЦПД та ППВ [PERSON] та лікаря з функціональної діагностики ЦПД та ППВ [PERSON] за місцем проживання хворого за 06.12.2019 р. немає. Крім того, начальником ЦПД та ППВ не представлено медичну документацію хворого, а саме: медична картка амбулаторного хворого (форма 025/о) та контрольна карта диспансерного нагляду (форма 030/о), що виключає підставність та обґрунтованість направлення керівником ЦПД та ППВ медичних працівників в робочий час для виконання сумнівного доручення. Необхідність направлення працівників установи, а саме практичного психолога ЦПД та ППВ [PERSON] та лікаря з функціональної діагностики ЦПД та ППВ [PERSON] , за місцем проживання хворого службовою перевіркою не встановлено. 11.12.2019 р. комісією, шляхом направлення письмового звернення, начальнику ЦПД та ППВ [PERSON] запропоновано надати для огляду журнали амбулаторного прийому хворих практичного психолога ЦПД та ППВ [PERSON] та лікаря з функціональної діагностики ЦПД та ППВ [PERSON] . Від надання зазначеної у зверненні медичної документації начальник ЦПД та ППВ [PERSON] відмовився в усній формі, про що комісією зроблено відповідну відмітку на зверненні. 11.12.2019 р., згідно Акту № 2, комісією в присутності заступника начальника з медичних питань -лікаря [PERSON] в ЦПД та ППВ вилучена наступна медична документація, а саме: -Журнал реєстрації психофізіологічних обстежень лікаря з функціональної діагностики ЦПД та ППВ [PERSON] - запис про виклик (направлення) за місцем проживання хворого за 06.12.2019 р. відсутній. -Журнал амбулаторного прийому практичного психолога ЦПД та ППВ [PERSON] - запис про виклик (направлення) за місцем проживання хворого за 06.12.2019 р. відсутній. -Журнал амбулаторного прийому (ВЛК, ЛКК) практичного психолога ЦПД та ППВ [PERSON] - запис про виклик (направлення) за місцем проживання хворого за 06.12.2019 р. відсутній. -Журнал амбулаторного прийому практичного психолога ЦПД та ППВ [PERSON] (інвентарний номер 210) - запис про виклик (направлення) за місцем проживання хворого за 06.12.2019 р. відсутній. Таким чином, враховуючи те, що комісією було вилучено відповідну медичну документацію, її вивчено та проаналізовано, відтак підстав стверджувати про те, що позивачем було створено перешкоди для проведення службової перевірки немає, у зв`язку із чим суд дійшов висновку про відсутність підстав для оголошення догани саме з цієї причини. Окрім того, перевіркою встановлено, що посадовими інструкціями начальника ЦПД та ППВ, практичного психолога ЦПД та ППВ, лікаря з функціональної діагностики ЦПД та ППВ відвідування пацієнтів на дому для надання психологічної допомоги та функціональної діагностики не передбачено. Таким чином, комісією не встановлено дійсного факту відвідування 06.12.2019 хворого за його місцем проживання практичним психологом ЦПД та ППВ [PERSON] та лікарем з функціональної діагностики ЦПД та ППВ [PERSON] . Відтак, встановлено факт введення в оману керівництва установи та неналежне ставлення до своїх посадових обов`язків начальника ЦПД та ППВ [PERSON] . З доповідної записки старшого інспектора з кадрів [PERSON] , інспектор-лікаря [PERSON] від 10.12.2019 р. в результаті перевірки виявлено запізнення на роботу працівників, зокрема лікаря-психіатра ЦПД та ППВ [PERSON] , яка прибула на роботу о 9 год. 55 хв., згідно наданих пояснень, причина - проходження обстеження в діагностичному центрі, жодних підтверджуючих документів не надала. Згідно Положення про центр психіатричної допомоги та професійного психофізіологічного відбору ДУ «ТМО МВС України по Львівській області», затвердженого наказом начальника ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» від 11.05.2019 р., центр психіатричної допомоги та професійного психофізіологічного відбору є структурним підрозділом установи, що вбачає обов`язок дотримання всіма працівниками центру трудової дисципліни в установі, відповідно до чинного законодавства України. Згідно посадових інструкцій, контроль за дотриманням трудової дисципліни та належне виконання посадових обов`язків працівниками покладається на безпосередніх керівників, чи особу, яка виконує такі обов`язки. В акті №5 ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» від 12.12.2019 р. зазначено, що 12.12.2019 р. о 16.15 год. комісією запропоновано начальнику ЦПД та ППВ [PERSON] для ознайомлення висновок службової перевірки за фактом порушення трудової дисципліни в установі від 12.12.2019 р. та наказ №135 «Про наслідки проведення службової перевірки» від 12.12.2019 р. З висновком службової перевірки за фактом порушення трудової дисципліни в установі від 12.12.2019 р., затверджений начальником ДУ «ТМО МВС України по Львівській області», та наказом №135 «Про наслідки проведення службової перевірки» від 12.12.2019 р. начальник ЦПД та ППВ ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» [PERSON] ознайомився в присутності комісії, від особистого підпису відмовився в 16.40 год./а.с. 89/. Крім цього в матеріалах справи міститься протокол №22-2019 оперативної наради при начальникові ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» від 06.12.2019 р. яким ухвалено повідомити керівництво УОЗР МВС України про недостойну поведінку начальника ЦПД та ППВ [PERSON] та враховуючи неодноразові порушення ним трудової дисципліни, розглянути питання про доцільність перебування [PERSON] на займаній посаді. Ставити свій підпис про ознайомлення з вищевказаним протоколом [PERSON] відмовився, про що складений відповідний акт від 06.12.2019 р. /а.с. 127-128, 129/. Постановою Пленуму ВСУ від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника, порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків, вина працівника, наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Відповідно до Державного класифікатора управлінської документації ДК 010-98, затвердженого наказом Держстандарту України від 31.12.1998 року № 1024, наказ про накладення дисциплінарного стягнення відноситься до класу «організаційно - розпорядча документація» підкласу «документація з оцінки трудової діяльності», та має відповідати певним вимогам, а саме. Наказ має бути виконаний на бланку, на якому має бути зазначено повне найменування роботодавця, банківські реквізити, код ЄДРПОУ, адреса, телефон. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому проявилося порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які стали причиною для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити і нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно-правового акту локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. З оспорюваного наказу вбачається, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності вказано неналежне виконання посадових обов`язків та Положення про ЦПД та ППВ, перешкоджання проведенню службової перевірки, введення в оману керівництва установи, недотримання трудової дисципліни в підрозділі. Таким чином, суд вважає, що наказ начальника Державної Установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» [PERSON] від 12.12.2019 року за №135 «Про наслідки проведення службової перевірки» не відповідає вимогам трудового законодавства. Зокрема, в оскаржуваному наказі про накладення дисциплінарного стягнення не міститься нормативного посилання, а саме не вказано статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акту чи акту локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. В свою чергу загальні формулювання не пояснюють суть порушень трудової дисципліни, які допустив в роботі позивач. Відповідачем не доведено наявності складу дисциплінарного проступку у діях або бездіяльності позивача, зокрема, вини, причинно-наслідкового зв`язку між порушенням трудової дисципліни і шкідливими наслідками, які спричинило або могло спричинити це порушення. Згідно трудового законодавства при накладенні дисциплінарних стягнень існує спеціальний порядок, якого роботодавець зобов`язаний дотримуватись для того, щоб застосування дисциплінарного стягнення було законним. Дотримання цих умов, з одного боку, надають право роботодавцю накласти на працівника дисциплінарне стягнення, з іншого - виступають гарантіями для працівника від порушень його прав. При цьому наявність вини, як однієї з ознак порушення трудової дисципліни, є обов`язковою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності. Тому, пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантій, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Саме така правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 19 жовтня 2016 року у справі № 6-2801цс15. Отже, на думку суду, вказані обставини відображають формальний підхід відповідача до процедури накладання дисциплінарного стягнення, визначеної законом. Разом з тим, судом вивчено посадову інструкцію начальника ЦПД та ППВ, лікаря-психіатра ДУ «ТМО МВС України по Львівській області», якою передбачено: п. 2.2. Розпорядження та пропозиції начальника центру, віддані в межах його компетенції, є обов`язковими для виконання всіма посадовими особами, причетними до надання психіатричної допомоги чи професійного психофізіологічного відбору. Крім цього, положенням про ЦПД та ППВ ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» передбачено: п. 3.1 Проведення психопрофілактичної роботи серед осіб, які мають право на медичне обслуговування, пропаганда здорового способу життя; п. 3.4. Надання амбулаторної психіатричної допомоги особам, які мають право на медичне обслуговування, проведення обстеження стану їх психічного здоров`я, діагностика психічних та поведінкових розладів, лікування та нагляд в амбулаторних умовах за особами, які страждають на психічні та поведінкові розлади. Пунктом 5.14 передбачено право начальника центру надавати працівникам центру додаткові права та повноваження, що не суперечать діючому законодавству. Дослідивши надану суду посадову інструкцію начальника ЦПД та ППВ, лікаря-психіатра ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» та Положення про ЦПД та ППВ ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» судом не встановлено заборону надання медичної допомоги на дому, а тому покликання відповідача на те, що відвідування пацієнтів на дому для надання психологічної допомоги та функціональної діагностики заборонено не знайшли свого підтвердження. Таким чином, враховуючи заперечення працівника щодо вчинення дисциплінарного проступку, факт його вчинення (порушення трудової дисципліни та винність дій працівника) повинен бути доведений роботодавцем. Однак, представником відповідача в судовому засіданні вина позивача та факт неналежного виконання ним посадових обов`язків та Положення про ЦПД та ППВ, перешкоджання проведення службової перевірки, введення в оману керівництва установи, недотримання трудової дисципліни в підрозділі є не доведена. В той час судовому засіданні допитані свідки [PERSON] та [PERSON] вказали, що за запізнення, яке мало місце 06.12.2019р., вони до жодної відповідальності не притягались, а їхня відсутність на робочому місці не призвела до жодних шкідливих наслідків та не призвела до заподіяння шкоди ні Центру, ні пацієнтам Центру. Аналогічні пояснення дали свідки [PERSON] та [PERSON] , які також підтвердили те, що лікарі [PERSON] та [PERSON] за запізнення не притягались до відповідальності, а їхні запізнення не мали жодних негативних наслідків для роботи Центру, жодних скарг щодо неналежного виконання цими лікарями свої обов`язків від пацієнтів Центру не поступало. За таких обставин, суд дійшов висновку, про те, що у керівництва установи були відсутніми правові підстави для оголошення догани позивачу за неналежне виконання посадових обов`язків та недотримання трудової дисципліни, а сам наказ виданий без належного дослідження всіх обставин, без врахування вимог ст. 149 КЗпП України, а саме без врахування тяжкості вчиненого та без встановлення факту заподіяння шкоди чи настання шкідливих наслідків. Згідно з частиною другою статті 252 КЗпП України та частиною другою статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. Закон України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» є спеціальним законом, що визначає особливості правового регулювання, засади створення, права та гарантії діяльності професійних спілок. Системний аналіз указаних норм закону дозволяє зробити висновок про те, що попередня згода на притягнення до дисциплінарної відповідальності працівника, який є членом виборних профспілкових органів, з боку виборчого профспілкового органу є засобом захисту прав працівника. Зазначена норма не містить винятків щодо застосування цієї гарантії. Таким чином, до працівників, які є членами виборних профспілкових органів, застосовуються додаткові гарантії, передбачені частиною другою статті 252 КЗпП України та частиною другою статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», що пов`язують можливість притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, лише з наявністю попередньої згоди виборного профспілкового органу. В матеріалах справи міститься заява [PERSON] від 06.12.2019 р. адресована голові первинної профспілкової організації ДУ «ТМО «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» [PERSON] , в якій він просить зняти його з профспілкового обліку первинної профспілкової організації ДУ «ТМО «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області». На вказаній заяві наявна резолюція «для розгляду на засіданні профспілкового комітету» /а.с. 118/. Згідно листа голови первинної профспілкової організації працівників ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» [PERSON] від 20.02.2020 р. № 2 станом на 16.12.2019 р. серед членів профспілки установи [PERSON] не перебував, профспілкові членські внески з 06.12.2019 р. не відраховувались /а.с. 117/. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом. З огляду на вищевикладене, суд не може взяти до уваги твердження представника відповідача про те, що згоди виборного профспілкового органу на притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не потрібно було, оскільки на час винесення догани позивач не був членом профспілки, так як своєю заявою від 06.12.2019р вийшов із неї, оскільки жодних доказів того, що станом на 12.12.2019р. [PERSON] не був членом профспілкової організації суду не надано. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду із захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу. Виходячи з аналізу норм КЗпП України, у справах, в яких оспорюється незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності, саме роботодавець повинен довести, що притягнення до дисциплінарної відповідальності відбулося без порушення законодавства про працю, що відповідачем зроблено не було. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що наказ начальника Державної Установи «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Львівській області» І.Безушка від 12.12.2019 року за №135 «Про наслідки проведення службової перевірки» про застосування до [PERSON] дисциплінарного стягнення у вигляді догани винесено з порушенням вимог трудового законодавства, а тому, позовні вимоги позивача є обгрунтованими та такими, що підлягають до задоволення в повному обсязі.

Outcome: approved