Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-26 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить\~ стягнути з відповідачки заборгованість за кредитним\~ договором у зв`язку з тим, що відповідачка не виконує обов`язки по поверненню кредиту, згідно з кредитним договором б/н від 14.03.2011 в разі чого станом на 31.08.2017 виникла заборгованість в сумі 16258,08 грн., яка складається з заборгованості за кредитом, заборгованості по процентам за користування кредитом, заборгованості за пенею та комісією, та штрафу. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідачка в судове засідання вдруге не з`явилася, про день слухання справи повідомлена належним чином, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомлення про вручення поштового відправлення, про причини неявки суд не повідомила. В заяві про перегляд заочного рішення відповідачка не погоджується з нарахованими процентами за користування кредитом посилаючись на те, що вони розраховані невірно, не у відповідності з формулою, вказаній на офіційному сайті. Згідно з\~п.\~1\~ч.\~3\~ст.\~223\~ЦПК України\~якщо учасник\~справи або\~його представник\~були належним\~чином повідомлені\~про судове\~засідання,\~суд розглядає\~справу за\~відсутності такого\~учасника справи\~у разі\~ неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду\~ Запорізької області від 08 листопада 2017 року\~ провадження у справі було відкрито, справу призначено до судового розгляду на підставі ст. 122 ЦПК України, в редакції ЦПК 2004 р., що діяла на час відкриття провадження у справі. Заочним рішенням\~Мелітопольського\~міськрайонного\~суду від\~24\~січня\~2018\~року\~\~\~\~ позовні\~вимоги\~\~ Публічного\~Акціонерного\~Товариства\~комерційний банк\~Приватбанк\~до\~ [PERSON] \~про\~стягнення заборгованості\~за\~кредитним\~договором задоволено\~частково.\~Стягнуто\~з\~ [PERSON] \~на\~користь Публічного\~Акціонерного\~Товариства\~комерційний банк\~Приватбанк\~\~заборгованість за\~кредитним\~договором\~№ б/н\~від\~14.03.2011,\~яка\~складається\~з заборгованості\~за\~кредитом\~в розмірі\~984\~грн.\~05\~коп.,\~заборгованості\~\~по\~процентах за\~користування\~кредитом\~в розмірі\~11223\~грн.\~65\~коп.\~та\~заборгованості\~за пенею\~\~\~2800\~грн.\~00\~коп.,\~а\~всього\~\~15007\~грн.\~\~70\~коп.\~ \~ Стягнуто з [PERSON] на користь Публічного Акціонерного Товариства комерційний банк Приватбанк судові витрати за сплату судового збору в розмірі 1600 грн.\~ Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду\~ Запорізької області від 06 лютого 2019 року клопотання [PERSON] \~\~ про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення від 24 січня 2018 року у справі № 320/7734/17 - задоволено. Поновлено [PERSON] \~ пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення. Призначено судове засідання з розгляду заяви [PERSON] \~\~ про перегляд заочного рішення від 24 січня 2018 року у справі № 320/7734/17. Ухвалою Мелітопольського міськрайонного суду\~ Запорізької області від 21 лютого 2019 року\~було задоволено заяву [PERSON] \~\~ про перегляд заочного рішення, заочне рішення Мелітопольського міськрайонного суду від 24 січня 2018 року\~ року\~ за позовом Публічного Акціонерного Товариства комерційний банк Приватбанк до [PERSON] \~\~ про стягнення заборгованості за кредитним договором скасовано і призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідоменям) сторін. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно з частинами першою та другою статті 634\~ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. 14.03.2011 між позивачем та відповідачкою було укладено кредитний договір б/н у вигляді підписання анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в Приватбанку. При отриманні кредитної картки відповідачка надала згоду\~ на те, що підписана заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг, а також\~ Тарифами складає між нею\~ та банком Договір про надання банківських послуг. Відповідачка була ознайомлена в письмовому вигляді та зобов`язалася регулярно ознайомлюватися із змінами\~ «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті www.ргіуаtbапk.uа., що підтверджується її особистим підписом у заяві /а.с.8/. Відповідно до частин першої другої статті 1056-1\~ЦК України процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору. Пунктом 1.1.3.2.3 Умов та правил передбачено право банку проводити зміни тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. Відповідно до підписаної заяви та у відповідності до Умов та правил надання банківських послуг банк надав відповідачу кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом, з базовою процентною ставкою 30 % річних на суму залишку заборгованості за кредитом із розрахунку 360 днів на рік. Строк дії договору, як передбачено п.1.1.7.12 Умов та правил надання банківських послуг, 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом даного строку ні одна зі сторін не проінформує іншу сторону про припинення дії Договору, він автоматично лонгується на той же строк. Щодо зміни кредитного ліміту Банк керується п. 2.1.1.2.3, п. 2.1.1.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг, де зазначено, що Клієнт дає свою згоду на те, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку і Клієнт дає право Банку в будь-який момент змінити (зменшити або збільшити) кредитний ліміт. При укладанні Договору сторони керувались ч. 1 ст. 634 ЦК України. Згідно цієї статті ЦК договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Банк нараховує відсотки за користування кредитом в розмірі, встановленому «Тарифами банку», з розрахунку 360 календарних днів на рік, що підтверджується п. 2.1.1.12.6 «Правил користування платіжною карткою». Відповідно до п 2.1.1.5.5 Умов та правил надання банківських послуг позичальник зобов`язується погашати заборгованість за Кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим Договором. Власник карти зобов`язаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення Овердрафту згідно п.1.1.2.7 Умов та правил надання банківських послуг. Судом встановлено, що відповідачка обов`язок по сплаті кредиту належним чином не виконувала, в результаті чого виникла заборгованість, яка станом на 31.08.2017 складає по тілу кредиту 984,05 грн. (сальдо поточної заборгованості за кредитом + сальдо простроченої заборгованості за кредитом). Згідно ст.ст. 1050,1054 ЦК України позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти в розмірі та на умовах встановлених договором. Згідно ч.1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання процентів від суми позики, розмір і порядок одержання яких встановлюються договором. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку всіх доказів, розрахунки, з яких суд виходив при задоволенні грошових та інших майнових вимог. Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Отже, належним чином дослідити поданий стороною доказ (в даному випадку - розрахунок заборгованості за кредитним договором), перевірити його, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а у випадку незгоди з ним повністю чи частково - зазначити правові аргументи на його спростування і навести у рішенні свій розрахунок - це процесуальний обов`язок суду. Про це зазначив Верховний суд в поставі від 23 січня 2018 року у справі № 755/7704/15. Позивач просить стягнути з відповідачки суму нарахованих процентів за користування кредитом в розмірі 11223,65\~ грн., однак відповідачка не погоджується з нарахованими процентами за користування кредитом посилаючись на те, що вони розраховані невірно, не у відповідності з формулою, вказаній на офіційному сайті. Судом досліджено розрахунок заборгованості наданий банком (а.с.6-7) та зроблено висновок, що застосований банком спосіб обчислення заборгованості за відсотками не відповідає умовам договору, та суду незрозуміло, яким чином при відсоткових ставках передбачених довідкою про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», та загальній сумі заборгованості за тілом кредиту в розмірі 984,05 грн., яка фактично утворилася за період з 06.05.2015 по 31.08.2017, тобто за два роки (період нарахування) могла утворитися заборгованість за відсотками, яка у більше ніж в дванадцять разів перевищує тіло кредиту. Так, відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості за договором № б/н від 14.03.2011, укладеного між відповідачкою та ПриватБанком, станом на 31.08.2017, який наявний в матеріалах цивільної справи, вбачається, що базова процентна ставка на момент укладення кредитного договору складає 30% річних (2,5% у місяць), згодом, позивач декілька разів змінював умови кредитування, а саме, з 01.09.2014 було змінено процентну ставку за користування кредитом на 34,8 % річних (2,9% у місяць), а з 01.04.2015 на 43,20 % річних (3,6% у місяць). При цьому, суд погоджується з розрахунками процентів в період до 06.05.2015, які нараховувалися у відповідності\~з формулою,\~вказаній на\~офіційному сайті\~банку,\~але не\~погоджується з\~ розрахунками процентів в період до 06.05.2015 по 31.08.2017 виходячи з наступного. Так, заборгованість по тілу кредиту (сальдо поточної заборгованості за кредитом + сальдо простроченої заборгованості за кредитом) з 06.05.2015 по 31.08.2017 становить 984,05 грн. Розрахунок процентів за карткою відбувається за кожен день використання кредитних коштів за формулою по розрахунку нарахування відсотків, передбаченою Умовами та Правилами, та розміщена на офіційному сайті КБ «ПриватБанк»: Так, розрахунок процентів за карткою відбувається за кожен день використання кредитних коштів за формулою, передбаченою Умовами та Правилами. Також, формула по розрахунку нарахування відсотків розміщена на офіційному сайті КБ «ПриватБанк»: Тіло кредиту * кількість днів у періоді * на місячну процентну ставку * 12 місяців /360 днів у році / 100%. Відповідно до п. 2.1.1.12.6 Умов та Правил встановлено, що відсотки нараховуються із розрахунку 360 календарних дів у році. Так, відповідно до розрахунку заборгованості за процентами за формулою по розрахунку нарахування відсотків, передбаченою Умовами та Правилами : - (з 06.05.2017 по 31.08.2017 849 днів ) 984,05 (сума заборгованості по кредиту) Х 849 днів (кількість днів використання коштів за щомісячною відсотковою ставкою 3,6 %) Х 3,6 (% - величина відсоткової ставки за тарифами в цей період) Х 12 місяців / 360 / 100 = 1003 грн. 00 коп. Отже, загальна сума процентів за період з 06.05.2017 по 31.08.2017 становить 1003,00 грн., а тому з урахуванням заборгованості за процентами станом на 06.05.2017 в розмірі 30,08 грн., заборгованість по процентам за користування кредитом становить 1033 грн. 08 коп. (1003,00 грн. + 30,08 грн.), а тому саме ця сума і підлягає стягненню. Банк, окрім стягнень по основних зобов`язаннях, просить стягнути неустойку: заборгованість по комісії та пені в розмірі 2800 грн. При підписанні анкети-заяви сторони погодили, що дана заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та правилами надання банківських послуг, а також Тарифами складають договір про надання банківських послуг. З наданої довідки про умови кредитування сторонами передбачена пеня за несвоєчасне погашення заборгованості. При цьому графа «щомісячна комісія» відсутня. Також не передбачена комісія і за Умовами та правилами надання банківських послуг. Тому суд вважає, що у даному випадку в розрахунку заборгованості позивач нарахував відповідачці не комісію, як ним вказано, а пеню в розмірі 2800 грн., яка передбачена Умовами та правилами. Згідно п.3 ч.1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки. Відповідно ч.1 ст.549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). У той самий час, позивач просить стягнути штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг в розмірі 500,00 грн. - фіксована частина та 750,38 грн. - процентна складова. Вищевказаними Умовами та Тарифами передбачено сплату штрафів як виду цивільно-правової відповідальності за порушення строків платежів грошових зобов`язань більш ніж на 30 днів, що є подвійною відповідальністю боржника. Відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов`язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Така правова позиція висловлена у правовому висновку Верховного Суду України, викладеному у постанові від 21 жовтня 2015 року № 6-2003цс15. За таких обставин, суд не знаходить підстав для задоволення позову в частині щодо стягнення з відповідачки пені. На підставі ст.ст.526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Аналізуючи зібрані\~по справі\~докази суд\~дійшов висновку\~про необхідність\~часткового задоволення\~позову та\~вважає можливим\~стягнути з\~відповідачки заборгованість\~за кредитним\~договором №\~б/н\~від 14.03.2011,\~яка складається\~з заборгованості\~за кредитом\~в розмірі\~984\~ грн 05 коп., заборгованості по процентах за користування кредитом в розмірі\~\~1033 грн. 08 коп та штрафу: 500,00 грн. - фіксована частина та 750,38 грн. - процентна складова, а всього 3267 грн 51 коп. Оскільки відповідачка є інвалідом другої групи безстроково, що підтверджується довідкою МСЕК від 29.10.1996, відповідно до вимог ст.5 ч.1 п. 9 Закону України «Про судовий збір» вона звільняється від сплати судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: partial