Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-15 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її мати, [PERSON] яка померла [INFO] . В обґрунтування посилався на те, що після смерті її матері відкрилась спадщина, яка складається із квартири [ADDRESS] , яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності [NUMBER] від 02.12.1999 року. За життя остання заповіт не склала. Після смерті матері через скрутне матеріальне становище, незадовільний стан здоров`я позивач не змогла вчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Лише в травні 2020 р. вона звернулась до приватного нотаріуса Борисевич Т.С. з питання оформлення спадщини, але отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском строку прийняття спадщини і порадою звернутись до суду з питання визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Вона є єдиною спадкоємицею першої черги за законом, інших спадкоємців не мається. Просила встановити їй додатковий строк достатній для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні підтримали позовні вимоги з підстав зазначених у позові. В подальшому надали письмову заяву про розгляд справи у їх відсутності. Відповідач Маріупольська міська рада повідомлена належним чином про дату час та місце розгляду справи належним чином в судове засідання представника не направив, від представника відповідача надійшла письмова заява про розгляд справи у його відсутності, проти задоволення позову не заперечував. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що позивач [PERSON] є його дружиною. [PERSON] його теща, яка померла [INFO] . Після її смерті дружині була надана невірна інформація щодо прийняття спадщини, вона не змогла вчасно подати відповідні документи. Крім того помер їх старший син, тому той рік був дуже складний для них, дружина дуже погано себе почувала, крім того вони були у скрутному матеріальному становищі. Коли дружина окріпла то стала займатись питанням оформлення спадщини, але як з`ясувалось нею було пропущено строк. Крім того мати дружини мешкала з ними разом з 2013 року до самої смерті, оскільки вона була дуже хвора. Вони займались похованням матері. Вислухавши сторони, свідка, оцінивши докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на таке. Згідно свідоцтва про народження [NUMBER] виданого відділом ЗАГС, Роменського району Сумської області 25.05.1969 року, [PERSON] народилася [INFO] , матір`ю останньої є [PERSON] ( а.с. 7). Після реєстрації шлюбу 23.12.1988 року, прізвище позивача змінено з дошлюбного [PERSON] на [PERSON] (а.с.8). [PERSON] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] , актовий запис №959 (а.с. 9), після смерті якої відкрилась спадщина на належне їй на праві власності майно, а саме квартири [ADDRESS] , відповідно до свідоцтва про право власності від 02.12.1999 року, за реєстровим №3-1257 ( а.с.12). У Спадковому реєстрі відсутня інформація щодо наявності заведених спадкових справ відносно спадкового майна [PERSON] , яка померла [INFO] ( а.с. 31-32). Позивач у своїй письмовій заяві вказала, що після смерті матері хворіла та мала скрутне матеріальне становище, тому не змогла вчасно подати заяву нотаріусу про прийняття спадщини, також вважала, що оскільки вона є єдиною донькою та мати мешкала разом із нею по день смерті не обмежує її шестимісячним строком подання заяви нотаріусу. З показів свідка допитаного в судовому засіданні встановлено, що дійсно позивач мала погіршення стану здоров`я після смерті матері, крім того в них помер старший син, що також вплинуло на стан здоров`я. Вони в той час перебували у скрутному матеріальному становищі. Крім того мати дружини з 2013 року мешкала разом із ними, вони доглядали її та займались похованням. Відповідно до ч.1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 05 травня 2015 року. 21.05.2020 постановою №103/02-31 Приватний нотаріус Маріупольського міського нотаріального округу Борисевич Т.С. відмовила [PERSON] освоює постановою у вчиненні нотаріальної дій, а саме у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] після померлої [INFO] [PERSON] з причини пропущеного строку для прийняття спадщини (а.с. 13). Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Таким чином, враховуючи визнання відповідачем позову, принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що позивач є рідною донькою померлої [PERSON] та з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини після смерті матері. Враховуючи вищевикладене, суд вважає можливим встановити позивачу додатковий строк в три місяці для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved