Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-21 00:00:00

\~\~\~\~ Позивач звернувся до суду з позовом в якому свої позовні вимоги обґрунтовує наступним. 27 лютого 2007 року мід ПАТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» та [PERSON] було укладено кредитний договір №997. Відповідно до умов цього договору, Банк надав [PERSON] кредитні кошти у розмірі 42\~500 грн. з терміном повернення до 27.02.2017 року. Також, 27 лютого 2007 року в забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором, між Банком та [PERSON] було укладено іпотечний договір, посвідчений державним нотаріусом Фрунзівської державної нотаріальної контори Одеської області [PERSON] за №335. Предметом іпотеки є нерухоме майно, а саме квартира [ADDRESS] районут Одеської області. У звязку з невиконанням [PERSON] зобовязань за кредитним договором АТ «Ощадбанк» звернувся до Фрунзівського районного суду з позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором. 10 лютого 2015 року Фрунзівським районним судом Одеської області було винесено рішення, яким позовні вимоги АТ « Ощадбанк» було задоволено в повному обсязі та звернуто стягнення на квартиру [ADDRESS]. Під час виконання рішення суду та проведення дій по примусовій реалізації заставленого майна за кредитим договором №977 від 27.02.2007 року в рамках виконавчого провадження було встановлено, що на квартиру [ADDRESS] накладено арешт постановою помічника прокурора прокуратури Фрунзівського району Одеської області [PERSON] від 20.07.2011 року. Наявність арешту унеможливлює реалізацію предмета іпотеки, у звязку з чим банк як іпотеко держатель та стягував вимушений звернутися до суду з позовом про зняття зазначеного арешту. Представник позивача у судове засідання не з'явився, але надав заяву про розгляд справи без його участі, на позовних вимогах наполягав в повному обсязі. Відповідач [PERSON]М у судове засідання не з'явився, був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи, клопотань чи заяв про причини неявки не надходило. Згідно ч.1 ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У зв'язку з неявкою відповідача без поважних причин, судом ухвалено рішення про заочний розгляд справи. Відповідно до ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши докази по справі суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 27 лютого 2007 року у забезпечення виконання зобов'язань за кредитним договором, між Банком та [PERSON] було укладено іпотечний договір. Предметом іпотеки є: квартира [ADDRESS] районут Одеської області. 10 лютого 2015 року Фрунзівським районним судом Одеської області було ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги АТ «Ощадбанк» задоволено в повному обсязі. В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №977 від 27 лютого 2007 року в сумі 103\~901,15 грн. звернуто стягнення на предмет іпотеки квартиру [ADDRESS] районут Одеської області, що належить на праві власності [PERSON] В подальшому, під час проведення дій з примусового виконання рішення Фрунзівського районного суду Одеської області від 10.02.2015 року, стало відомо, що 20.07.2011 року на квартиру [ADDRESS] накладено арешт постановою помічника прокурора прокуратури Фрунзівського району Одеської області [PERSON] Оскільки ПАТ«Державний ощадний банк України» в особі філії - Одеського обласного управління АТ «Ощадбанк» не було учасником кримінального процесу та не приймав участі у його розгляді, то змушений звернутися до суду не з заявою про скасування заходів забезпечення позову, а із позовною заявою про зняття арешту. Наявність арешту унеможливлює реалізацію предмета іпотеки, у зв'язку з чим банк, як іпотекодержатель та стягувач змушений звернутися до суду із відповідною позовною заявою для скасування зазначеного арешту. Відповідно до ч. 6 ст. 3 Закону України «Про іпотеку», у разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Ч. 8 ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Згідно з ч. 4 ст. 3 Закону України «Про іпотеку», у разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту реєстрації іпотеки. Ст. 54 Закону України «Про виконавче провадження», передбачено право заставодержателя звернутися до суду про звільнення заставленого майна з - під арешту. Відповідно до приписів ч.2 ст. 114 ЦПК України, передбачено, що «позови про зняття арешту з майна пред'являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини».

Outcome: approved