Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-08 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з [PERSON] матеріальні збитки у розмірі 77200,00 грн. та судовий збір у розмірі 772,00 грн. Свій позов обґрунтовує тим, що 03.04.2017 року близько 07-20 год. була затоплена двокімнатна квартира [ADDRESS] власником якої є позивач та [PERSON] Згідно акту КП «Жилкомсервіс» ділянки №60 від 04.04.2017 року проникнення у вищезазначену квартиру води сталося з вини відповідача, яка проживає поверхом вище, чи то проживаючих разом з нею членів її сім`ї, які халатно віднеслися до експлуатації сантехприборів у своїй квартирі, оскільки у зв`язку з лопнувшею скляною колбою для фільтру холодної води, розташованої на трубопроводі настали певні негативні наслідки. Обстеженням квартири зазначеною комісією виявлено, що водою зіпсовано покриття стелі, шпалери на стінах в коридорі, санвузлі та кухні, як і зіпсована паркетна підлога. Також частково меблі втратили товарний вигляд так і було зіпсовано інше майно. Зазначив, що після залиття квартира потребує завеликого відновного ремонту. Загальна сума завданої шкоди згідно звіту про визначення вартості збитків внаслідок залиття водою оцінена у 77200,00 грн. Представник позивача в судовому засідання заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив позов задовольнити. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову. Зазначив, що позов необґрунтований, оскільки позивач не довів належними та допустимим доказами вину відповідача у залитті квартири. З акту КП «Жилкомсервіса» від 04.04.2017 року вбачається, що в ньому не зазначені особи, які допустили таке залиття, відсутній висновок щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. В указаному акті не зафіксовано відомості щодо винної особи. Крім того, відповідача в день залиття не було допущено до квартири позивача. Вказаний акт складений на наступний день від імовірного затоплення, акт складено за відсутності відповідача, що позбавило її можливості подання доводів на його спростування. В акті сказано про імовірність причини залиття внаслідок «лопшувшей скляної колби фільтру очистки на трубопроводі холодного водопостачання», при цьому квартиру відповідачки взагалі не було оглянуто. Зазначив, що позивач звернувся до суб`єкта оціночної діяльності лише 12.09.2017 року, тобто більше ніж через п`ять місяців після залиття квартири. Проте, у звіті відсутній опис квартири станом на день ймовірного залиття. Просив у задоволенні позову відмовити. Суд, вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 07.03.2018 року №7-18-3218704-Ц1 вбачається, що квартира [ADDRESS] належить [PERSON] та [PERSON] на праві приватної спільної часткової власності, частка 1/2, загальна площа 49,1 кв.м. У акті КП «Жилкомсервису», складеного 04.04.2017 року комісією у складі: інженера [PERSON] та [PERSON] , майстра [PERSON], вказано, що акт складений за зверненням мешканця квартири [ADDRESS] щодо залиття квартири. При обстеженні квартири [ADDRESS] , приватизована, розташована на 2-му поверсі, загальною площею 50,25х2. У квартирі є сліди залиття на стелі і стінах в спальні, коридорі, санвузлі і кухні. Залиття сталося 03.04.2017 року у 7-20 год. з вище розташованої квартири №[NUMBER] по причині лопнувшей скляної колби фільтру очистки на трубопроводі холодного водопостачання. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 N 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Вищевказаний акт від 04.04.2017 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, в ньому не зазначені причини залиття квартири та особи, які допустили таке залиття, відсутній висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Крім того, у вказаному акті не зафіксовано відомості щодо винної сторони, як і будь-які дані про осіб, присутніх при складанні акту. Цей акт складений на наступний день від імовірного затоплення, тобто вбачається, що в день залиття 03.04.2017 огляд квартири позивача комісією не здійснювався. Акт складено за відсутності самого відповідача, що позбавило її можливості подання доказів на його спростування. Крім того, акт складався у відсутність начальника ділянки №50 КП «Жилкомсервіс», в огляді і встановленні причин залиття начальник участь не приймав, а лише затвердив акт, який йому було надано. Тому цей акт від 04.04.2017 року не може бути належним і допустимим доказом заподіяння саме відповідачем майнової шкоди. Як вбачається з висновку звіту про визначення вартості збитків заподіяних [PERSON] , винаймачу квартири [ADDRESS] внаслідок залиття водою, що сталося 03.04.3017 року та зафіксовано актом 04.04.2017 року, розмір збитків, що призвели до завдання майнової шкоди з округленням становить 77200,00 грн. з ПДВ. Слід зазначити, що позивач звернувся до суб`єкта оціночної діяльності лише 12.09.2017 року, тобто більш ніж через п`ять місяців після залиття квартири. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Матеріали справи не містять належних, допустимих та допустимих доказів неправомірних дій щодо залиття квартири саме відповідача [PERSON] , а як наслідок - відсутній безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями та шкодою. При цьому, факт залиття квартири позивача внаслідок течі саме з квартири відповідача не підтверджений належними, допустимими та достатніми доказами. Оскільки за змістом ст. 1166 ЦК України відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, тоді як у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений. Оскільки предметом доказування у цій справі є факт залиття, наявність та розмір заподіяної шкоди, винність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача. Однак, всіх складових відповідальності відповідача встановлено в судовому засіданні не було. Відповідно до ч.ч.3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. На підставі викладеного, суд, прийшов до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, задоволенню не підлягають, оскільки не доведено розмір заподіяної шкоди позивачу, не встановлено винність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача. На підставі викладеного і

Outcome: dismissed