Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить виключити відомості про нього, як батька дитини, з актового запису про народження [PERSON] , [INFO] . Мотивував свої вимоги тим, що з відповідачкою перебував у фактичних шлюбних відносинах з лютого 2015 року. У червні 2015 року позивач дізнався, що відповідач вагітна та 02 грудня 2015 року вона народила сина [PERSON] , [INFO] . На питання позивача чи це його син відповідач відповіла «так». З січня 2017 року сторони припинили фактичні шлюбні відносини, а з 27.12.2017 року позивач перебував на військовій службі за контрактом у військовій частині [NUMBER] . В лютому 2019 року, перебуваючи у відпустці в м.Знам`янка, побачив на майданчику відповідача з сином і помітив, що син зовсім не схожий на нього. В зв`язку з тим, що із заробітної плати позивача почали здійснюватись відрахування, він дізнався, що відповідачу задоволено заяву щодо стягнення аліментів на дитину. Вважає, що дитина відповідача не є його дитиною і, що підстави для сплати аліментів на його утримання відсутні. Готовий пройти генетичну експертизу для встановлення батьківства. За даних обставин, вимушений звернутися до суду з даним позовом. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник позивача надав заяву, в якій підтримав заявлені вимоги [PERSON] , просить розглянути справу за його відсутності та відсутності позивача, не заперечує щодо заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання також не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки не повідомила. Представник третьої особи - Знам`янський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав заяву, відповідно до якої заперечень не надали, просить розглядати справу без участі представника. \~ \~ \~ \~З огляду на зазначене, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, проти чого не заперечував представник позивача. Ненадання відповідачем відзиву та доказів в обґрунтування своїх можливих заперечень проти позову з причини ухилення від участі в судовому засіданні, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що відповідає положенням ч.1\~ст.280 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Враховуючи неявку відповідача по справі питання про призначення судово-медичної молекулярно-генетичної експертизи в судовому засіданні не вирішувалось. Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989 р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (AlimentariaSandersS.A. v. Spain). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»). Суд, дослідивши у судовому засіданні матеріали справи, вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню за таких підстав. Сторони перебували у фактичних шлюбних відносинах з лютого 2015 року. У червні 2015 року позивач дізнався, що відповідач вагітна та 02 грудня 2015 року народила сина [PERSON] , [INFO] . Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 2893 складеного 15.12.2015 відділом державної реєстрації актів цивільного стану Луцького міського управління юстиції у Волинській області, внесені зміни щодо прізвища, по батькові та батька дитини за спільною заявою батьків про визнання батьківства № 241/02-2.05.01-48 від 15.12.2015. Так, прізвище дитини [PERSON] змінено на [PERSON] . Видане нове свідоцтво про народження дитини 15.12.2015 серія [NUMBER] . Частиною першою статті 126 СК України визначено, що походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.1 ст.136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. \~ \~ \~ \~Згідно ч.2 ст.136 СК України, у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» №3 від 15 травня 2006 року, роз`яснено, що судам слід ураховувати, що відповідно до ст.136 СК оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст.136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст.138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Відповідно до п.п.20 п.1 Розділу ІІІ «Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні» затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року № 52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Пунктом 2.13.1 Розділом ІІ «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12 січня 2011 року № 96/5, зазначено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню, оскільки знайшли своє підтвердження в процесі розгляду справи. На підставі викладеного,

Outcome: approved