Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про стягнення обсягу та вартості використаної електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією для населення та судових витрат, посилаючись на те, що згідно відкритого особистого рахунку № [NUMBER] відповідач користується послугами, які надаються їй позивачем, для власних побутових потреб. При проведенні перевірки, представниками РВЕ АК «Харківобленерго», на дотримання споживачем виконання Правил користування електроенергією для населення (далі за текстом - ПКЕЕН) за адресою: [ADDRESS], були виявлені порушення п. 48 ПКЕЕН для населення, а саме: самовільне підключення до електромереж споживання електричної енергії поза приладом обліку № 23918250. Обсяги та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН розраховуються на підставі акта про виявлення порушень ПКЕЕН за «Методикою визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» (далі за текстом - Методика), яка затверджена постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562 і зареєстрована в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656. Згідно з п.п. 3.1, 3.3, 3.53 Методики за вищевказаним актом було виконано розрахунок за 278 днів на суму 14585,73 грн. Добова величина розрахункового споживання визначається за формулою: W(доб) =P х Т, де Р - пропускна здатність прихованої електропроводки; Т - тривалість використання електроприладу, електроустановки чи електропроводки, підключених поза приладами обліку. Тобто 4,95 кВт х 8 год. = 39,6 кВт год., про що свідчить протокол № 04 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН від 31.01.2017 року. Позивач просить суд стягнути з відповідача вартість використаної електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН у розмірі 14585,73 грн. та судові витрати у розмірі 1600,00 грн. Представник позивача у судовому засіданні наполягав на задоволенні позовних вимог з підстав, зазначених у позові. Відповідач, а також представник відповідача та третя особа у судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що відповідач не отримувала рахунок для сплати суми вартості не облікованої електричної енергії у розмірі 14585,73 грн. Також, під час складання акту, останній складено з порушенням вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, а саме: акт було складено за відсутності споживача (порушення вимог абзацу 2 п. 4.1.1 Методики). Будь яких доказів про повідомлення відповідача про день та час перевірки, позивачем не надано. Щодо посилання позивача на те, що під час складання акту був присутній чоловік [PERSON], як член сім'ї споживача, а тому дії представників позивача у частині складання акту є правомірними, є помилковими з огляду на те, що [PERSON] проживає та зареєстрований за іншою адресою, не пов'язаний спільним побутом з відповідачем та не веде спільного господарства, відповідач повноважень на представництво її інтересів при складанні акту 06.01.2017 року [PERSON] не надавала. Також, згідно п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕН, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Акт про порушення цих правил розглядається комісією з розгляду актів, що створюється енергопостачальником і складається не менше як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. При складанні акту, виявивши на стіні «перемикач», який на думку перевіряючих, був з'єднаний із прокладеним в стіні проводом, не встановили місце підключення такого проводу до електричної мережі, такий провід («штучний нуль») не вилучили. Отже, не встановлене місце (точка) підключення до електричних мереж, унеможливлює застосування методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН та не дозволяє взагалі встановити причетність відповідача до порушення. Тому нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії за таким актом про порушення є неправомірним. Таким чином, встановлення шунтуючої перемички підпадає під визначення «дії споживача, які призвели до зміни показів засобів обліку», яке представники енергопостачальника мали можливість виявити під час контрольного огляду. У такому випадку, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії має бути розрахований відповідно до положень п.п. 3 п. 3.1 за формулою 3.1 Методики. Згідно з актом про порушення ПКЕЕН датою повірки лічильника є І квартал 2007 року, а період розрахунку починається з 03.04.2016 року по 06.01.2017 року. Отже, позивачем розрахунок проведено з порушенням п. 38 правил, а саме поза терміном здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі. Разом з тим, відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН від 31.01.2017 року, розрахунку позивної суми вбачається, що вартість нарахованої споживчої не облікованої електричної енергії було нараховано без врахування вище зазначених обставин, а саме так, нібито споживання електричної енергії відповідачем було безперервним. Отже, розрахунок збитків за актом про порушення ПКЕЕН № 208755 проведено з порушенням Методики. Судом встановлено, що відповідно до договору про користування електричною енергією № [NUMBER] (а.с. 5-6) відповідач [PERSON] уклала вищевказаний договір про користування електричною енергією з «Харківобленерго». Згідно договору купівлі-продажу від 15.10.2007 року,серії ВЕХ № 899398 (а.с. 8) [PERSON] передала у власність [PERSON] житлове приміщення - квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Відповідно до акту за № 208755 від 06.01.2017 року (а.с. 10-11) виявлено порушення п. 48 ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електричної проводки поза ПО за № 324937 по нулю, що призвело до споживання не облікованої електричної енергії (а.с. 10-12). Як вбачається з протоколу № 04 засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН від 31.01.2017 року (а.с. 13) визначений об'єм не облікованої електричної енергії складає 11009 кВт год; вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН згідно з розрахунком від 31.01.2017 року складає 14585,73 грн. З довідки абонента від 21.03.2017 року (а.с. 15-19) вбачається, що відповідачу [PERSON] було нараховано за споживання електричною енергією за період з 21.03.1997 року по 06.02.2017 року - 3719,41 грн. Згідно протоколу від 19.05.2017 року за № 63 (а.с. 39-41) комісією ІКВ не встановлено порушень АК «Харківобленерго» «Правил користування електричною енергією». Відповідно до листа Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії від 01.06.2017 року № 03/10-3120, відповідачу [PERSON] було повідомлено, що в Акті про порушення ПКЕЕН № 208755 від 06.01.2017 року не визначене місце підключення нульового проводу до електричних мереж, що є порушенням вимог Методики. Крім цього, зазначено, що розрахунок збитків за Актом від 06.01.2017 року має бути проведений з урахуванням сили струму, що може протікати по мідному проводу, площею поперечного перерізу 0,75 квадратних міліметрів. Згідно з нарядом № 473 на 06.01.2017 року, значаться роботи по винесенню приладу обліку, підключення та паспортизації у споживача [PERSON], особовий рахунок [NUMBER]. В ході судового розгляду судом також оглянуто відеозапис, який виконано співробітниками позивача за наслідками проведення перевірки квартири [PERSON], а також допитані як свідки співробітники позивача [PERSON], [PERSON], [PERSON], а також [PERSON] Суд, вислухавши доводи учасників судового розгляду, допитавши свідків, дослідивши надані сторонами докази та оцінивши їх кожен окремо та у сукупності на предмет належності та допустимості дійшов наступних висновків. Статтею 58 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ст. 59 ЦПК України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Пунктом 37 ПКЕЕН встановлено, що енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. Пунктом 39 Правил визначено, що представник енергопостачальника під час знімання показів засобів обліку, заміни засобів обліку, виписування платіжних документів за електричну енергію та інших дій, що виконуються відповідно до цих Правил, зобов'язаний пред'являти своє службове посвідчення. Аналогічні права та обов'язки закріплені в п.п. 12, 14 договору про користування електричною енергією № [NUMBER] між АК «Харківобленерго» та [PERSON] Суду не надано доказів виконання представниками енергопостачальника п. 39 ПКЕЕН щодо пред'явлення службових посвідчень, під час перевірки в квартирі відповідача. Крім цього, матеріали відеозапису перевірки не містять усієї процедури проведеної перевірки, але свідок [PERSON] повідомив суду, що він з дозволу [PERSON] зайшов до квартири [PERSON], в якій почав перевіряти наявність скритої проводки. Після того як скрита проводка не була встановлена, він самовільно відкрив шафу в кухні та виявив там перемикач, за допомогою якого здійснювалося вмикання приладу обліку в квартирі. Свідок також зазначив, що [PERSON] повідомив їм, що не уповноважений на представництво інтересів [PERSON] Дані дії представників енергопостачальника суд вважає такими, що не відповідали вимогам чинного законодавства з наступних підстав. Пунктом 53 ПКЕЕН встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. Згідно з п. 4.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року № 562 (далі - Методика), акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. Суд приймає до уваги доводи представника відповідача і представника відповідача щодо складання акут за відсутності споживача або уповноваженої ним особи, оскільки під час проведення перевірки представниками електропостачальника не було встановлено повноваження [PERSON] на представництво інтересів [PERSON], а також не перевірено чи є він особою, яка є співвласником квартири або має право користуватися цим об'єктом відповідно до закону, про що сам [PERSON] зауважив в акті про порушення. Довіреність [PERSON] на представництво її інтересів [PERSON] на момент перевірки представникам енергопостачальника не пред'являлася, у зв'язку із чим, представниками енергопостачальника складено акт про порушення від 06.01.2017 року № 208755 з порушенням п. 4.1 Методики та п. 53 ПКЕЕН. Крім цього, суд вважає дії представників енергопостачальника, у вигляді самостійного відкриття та огляду кухонної шафи у квартирі, яка на праві приватної власності належить відповідачу, такими що порушують приписи ст. 30 Конституції України, якими встановлено, що не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду. За таких обставин, суд визнає акт про порушення від 06.01.2017 року № 208755 недопустимим доказом, оскільки він здобутий з порушенням порядку встановленого законом. Крім цього, протокол засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН № 04 від 31.01.2017 року, судом також визнається не допустимим доказом, оскільки він винесений позивачем на підставі акта про порушення, складеного з порушенням вимог чинного законодавства. З урахуванням вищезазначеного, суд дійшов висновку, що позивачем не надано суду допустимих доказів, які б підтверджували допущене відповідачем порушення ПКЕЕН, а також розмір вартості необлікованої електричної енергії, що є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Outcome: dismissed