Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-11 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою та уточненою позовною заявою до відповідача про відшкодування збитків, в якій зазначає, що відповідно до п. 3 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357 споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем та енергопостачальником, які зобовязані дотримуватись Правил КЕЕн. Відповідач [PERSON], яка проживає за адресою: [INFO], користується електричною енергією, але договір про користування електричною енергією не переоформила. Договір та особистий рахунок про користування електричною енергією відкритий на [PERSON], яка померла 27.01.2006 року. Відповідач при складанні акту працівникам енергопостачальника представилася донькою [PERSON]. Позивач також зазначає, що при перевірці домоволодіння за адресою: [ADDRESS], представниками Павлоградського району електричних мереж в присутності [PERSON] були виявлені порушення ПКЕЕн - самовільне підключення до електромережі енергопостачальника поза засобом обліку після відключення. Відповідно до Правил КЕЕн в присутності споживача складено акт про порушення ПКЕЕН від 06.10.2016 року № Н 103900, на підставі якого та відповідно до Методики НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року, була визначена сума збитків, яка становить 4732,94 грн., та яка добровільно не погашається. Графік погашення не складався. Крім того, позивач зазначає, що відповідачу була направлена претензія, але відповідь на неї не надійшла. [PERSON] систематично порушує ПКЕЕН, так за попередні 3 акта про порушення ПКЕЕн Тернівським міським судом Дніпропетровської області ухвалено рішення від 12.12.2016 року у справі № 194/954/16-ц. У звязку з чим, позивач просить суд стягнути з відповідача на їх користь відшкодування збитків в сумі 4732,94 грн. та судовий збір в розмірі 1762 грн.. Представник позивача за довіреністю [PERSON] у судове засідання не зявилася, однак надала до суду письмові заяви про розгляд справи без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі і просить їх задовольнити, не заперечує проти винесення заочного рішення, а також просить врахувати практику по аналогічним справам (а.с. 66-68, 87-91). Відповідач [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином (а.с. 59-64, 84-86, 92-93), причину неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справи за її відсутністю та відзив не надала, у зв'язку з чим, зі згоди представника позивача та на підставі ст.ст. 223 ч. 4, 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідача та постановити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Перевіривши матеріали справи у їх сукупності, суд вважає що уточнена позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно з ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються КМУ. Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору. Судом встановлено, що згідно з довідкою № 2854 від 13.12.2018 року про реєстрацію місця проживання, виданою відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб виконавчого комітету Тернівської міської ради Дніпропетровської області, прізвище відповідача є [PERSON] (а.с. 22). З позовної заяви встановлено, що відповідач [PERSON], яка проживає за адресою: [INFO], користується електричною енергією, але договір про користування електричною енергією не уклала. Договір та особистий рахунок про користування електричною енергією відкритий на [PERSON], яка померла 27.01.2006 року. Відповідач при складанні акту працівникам енергопостачальника представилася донькою [PERSON]. Згідно з випискою з особового рахунку споживання електроенергії за адресою: [ADDRESS], споживачем електроенергії зазначена [PERSON] та на неї відкритий особовий рахунок № 2001053 (а.с. 8, 35-37). З ухвали Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 18.12.2014 року встановлено, що провадження у справі за позовом публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпробленерго» в особі Павлоградського району електричних меред до [PERSON] про відшкодування збитків - закрито, оскільки [PERSON], [INFO], померла 27.01.2006 року, згідно з актовим записом про смерть № 87 від 27.01.2006 року (а.с. 10, 40). Згідно з ч. 2 ст. 27 Закону «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Аналогічні положення містить п. 48 Правил користування електричною енергією, для населення затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357. (надалі - Правила користування електричною енергією для населення). Пунктом 37 Правил користування електричною енергією для населення визначено, що енергопостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. Відповідно п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Судом встановлено, що 06.01.2016 року за фактичним місцем проживання відповідача [PERSON] за адресою: [ADDRESS], (о/р 2001053), при проведенні перевірки, було виявлено порушення п. 48 Правил КЕЕн, п. 3.1.5 Методики, а саме самовільне підключення до електромережі енергопостачальника поза засобом обліку після відключення, про що був складений акт Н № 103900 в присутності відповідача, яка з актом про порушення ознайомлена, про що свідчить особистий підпис [PERSON] та фото про порушення самовільного підключеннядо електромережі (а.с. 5, 32, 38). Відповідно п. 48 вказаних Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно п. 37 Правил енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики, затвердженої Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року. З правових позицій, викладених у п. 2.3 постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 16.12.2015 року № 3 «Про узагальнення судової практики спорів, що виникають у сфері послуг з електропостачання» (надалі постанова Пленуму ВГС України від 16.12.2015 року № 3) видно, що недорахована електрична енергія це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно (пункт 1.2 Правил). Відповідно до п. 13 вказаної постанови Пленуму ВГС України від 16.12.2015 року № 3, позаобліково спожита електрична енергія це збитки енергопостачальника, завдані внаслідок вчинення правопорушень споживачем у сфері електроенергетики, які підлягають доказуванню з урахуванням приписів статті 225 ГК України та статей 22, 614, 1212, 1213 ЦК України. За п. 10 постанови Пленуму ВГС України від 16.12.2015 року № 3, початок перебігу позовної давності відраховується від дня проведення перевірки і складання акта про порушення. Якщо сторони в укладеному договорі передбачили збільшену позовну давність, аніж та, що встановлена законом, то такі положення договору відповідають приписам частини першої статті 259 ЦК України та підлягають застосуванню при вирішенні спору. Аналогічна правова позиція викладена в постанові судової палати у господарських справах Верховного Суду України у справі № 907/1214/13 від 23.12.2014 року. Відповідно до розрахунку розміру відшкодувань збитків по акту № Н103900 за період з 04.09.2015 року по 06.01.2016 року (а.с. 6, 33) та відповідно до детального розрахунку розміру відшкодувань збитків по акту № Н103900 за період з 04.09.2015 року по 06.01.2016 року (а.с. 7, 34) сума нарахувань по акту складає 4732,94 грн.. Крім того, судом встановлено, що відповідачу [PERSON], за адресою фактичного проживання: [INFO], позивачем, надсилалась претензія по акту про порушення ПКЕЕН № 103900 від 06.01.2016 року на суму 4732,94 грн. (а.с. 13-14, 43-44), однак претензія відповідачем задоволена не була. Також, судом встановлено, що з відповідача за рішенням Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 12.12.2016 року на користь ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» було стягнуто заборгованість на відшкодування збитків в сумі 4629,82 грн. відповідно до актів про порушення від 26.09.2012 року № Н 014469, від 10.02.2014 року № Д 011971, від 07.11.2015 року № Н 103855 (а.с. 11-12). Відповідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Враховуючи, те що актом про порушення Н № 103900 від 06.01.2016 року встановлені неправомірні дії відповідача, з якими відповідач погодилась, що підтверджується особистим підписом [PERSON]Д в акті про порушення, з відповідача підлягає стягненню матеріальна шкода в розмірі 4732,94 грн., відповідно до розрахунку розміру відшкодування збитків по акту про порушення. На підставі ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача судовий збір у розмірі 1762 грн. на користь позивача.

Outcome: approved