Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-14 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить усунути [PERSON] від права на спадкування за законом спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . В огрунтування позовних вимог вказав, що [INFO] помер [PERSON] , який являється його двоюрідним братом. Після смерті померлого залишилося майно, а саме будинок за адресою [ADDRESS] . Ним подана заява про прийняття спадщини за законом, але він дізнався від державного нотаріуса про те, що [PERSON] також подана до Олександрівської районної державної нотаріальної контори заява про прийняття спадщини за законом. Він заперечує проти даної заяви, оскільки померлий та [PERSON] не є рідними братами. Так, [INFO] [PERSON] народила сина [PERSON] (його двоюрідного брата), який від народження був записаний як [PERSON] , тоді як 14.08.1976 дехто [PERSON] надав до органів РАЦС заяву, відповідно якої зроблено актовий запис про зміну прізвища на [PERSON] . Разом [PERSON] та [PERSON] як сім`я не проживали, а останній взагалі виїхав у невідомому напрямку та не приймав участі у вихованні [PERSON] , не проживав разом з [PERSON] , не підтримував матеріально та і не вів спільного домогосподарства. Стосунки у померлого та [PERSON] склалися не сімейні, не братські, оскільки матір останнього забороняла спілкуватися, ставилася до померлого зневажливо і не вважала їх рідними братами. Останній час померлий зловживав алкоголем, чим і скористався [PERSON] , котрий при першій нагоді приносив та підливав померлому алкоголь. Останні декілька років він допомагав двоюрідному брату матеріально, купляв та привозив медикаменти, їжу, одяг та все необхідне для його нормального існування. Померлий неодноразо виявляв бажання скласти заповіт на нього, проте він йому казав, що це не потрібно, бо він ще довго проживе, а за його життя він на належне йому майно не претендував. Ухвалою судді від 22.10.2019 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків (а.с. 8-10). Ухвалою судді від 04.11.2019 позовну заяву повторно залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків (а.с. 25-26). Ухвалою судді від 13.11.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її розгляд в порядку загального позовного провадження (а.с. 40-41). Ухвалою суду від 13.12.2019 витребувано з Олександрівської районної державної нотаріальної контори належно завірену копію спадкової справи після смерті [PERSON] , померлого [INFO] (а.с. 56). Ухвалою суду від 17.01.2020 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті та задоволено клопотання сторін про виклик свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 102-103). Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити позов. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про місце, день та час розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 170). У підготовчому засіданні та у судовому засіданні від 27.02.2020 позовні вимоги підтримав повному обсязі з підстав зазначених у ньому. Вказав, що [PERSON] не являється родичем спадкодавця та не є спадкоємцем майна померлого. Те, що позивач є родичем спадкодавця підтверджується поданими до позовної заяви витягами з реєстру актів цивільного стану щодо народження, з яких вбачається, що їх матері були рідними сестрами. [PERSON] не є прямим родичем та на нього не складено заповіт. [PERSON] скористався безпорадним станом [PERSON] , отримав документи на майно та отримав доступ до отримання спадку. Відповідач у судове засідання не з`явився, про місце, день та час розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 171). Представник відповідача надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги не визнала повністю (а.с. 160). У судовому засіданні 27.02.2020 вказала, що позовні вимоги є необгрунтованими. До матеріалів справи долучено документи, які підтверджують факт родинних стосунків між [PERSON] та [PERSON] , довідка з селищної ради про те, що поховання останнього здійснив [PERSON] . Відповідно до свідоцтв про народження [PERSON] та [PERSON] , їх батьком вказаний [PERSON] . Як на піставу для усунення [PERSON] від права на спадкування позивач посилається на ст. 1224 ЦК України, яка передбачає обставини, за яких особа може бути усунена від права на спадкування. Жодна з підстав для усунення від права на спадкування не доведена ні позовною заявою, ні долученими до неї документами. Свідок [PERSON] у судовому засіданні 27.02.2020 пояснила, що позивач є її племінником. [PERSON] є її двоюрідною сестрою, тіткою позивача [PERSON] та матір`ю [PERSON] . [PERSON] не є їх родичем. Батько [PERSON] та [PERSON] є одна й та ж особа [PERSON] . Батько [PERSON] жив з його матір`ю - [PERSON] . [PERSON] проживав з матір`ю. Вони ще мали меншого на рік сина [PERSON] , який помер. [PERSON] з [PERSON] не спілкувалися, не приїздив, не допомагав. [PERSON] та [PERSON] спілкувалися при житті. Після смерті [PERSON] [PERSON] дуже часто вживав алкоголь, мав відкриту форму туберкульозу. Чи привозив [PERSON] алкоголь [PERSON] їй не відомо. [PERSON] казав їй, що до нього часто приїздив [PERSON] , 3-4 рази. Хто здійснив поховання [PERSON] вона не знає, бо навіть не знала, що він помер. Свідок [PERSON] у судовому засіданні 27.02.2020 пояснила, що вона проживала по сусідству з [PERSON] . Батько [PERSON] є батьком [PERSON] . [PERSON] проживав з батьком, а [PERSON] залишився з матір`ю. [PERSON] мав цукровий діабет, але міг самостійно обслуговувати себе. [PERSON] допомагав [PERSON] коштами, привозив продукти, возив до лікарні. [PERSON] боровся з тим щоб [PERSON] не пив, виливав горілку. Поховання, 9 та 40 днів, а також 1 рік [PERSON] здійснював [PERSON] . Їй [PERSON] казав, що до нього приїздив якийсь двоюрідний брат, але, хоча він був вдома, він йому не відкрив. Який саме брат до [PERSON] приїздив їй не відомо. Інші родичі [PERSON] не провідували, не спілкувалися. [PERSON] допомагав [PERSON] з похованням матері, приїздив на похорон, давав гроші. [PERSON] після смерті матері запив. Коли мати була жива [PERSON] мав туберкульоз, іздив на лікування в м. Кропивницький. [PERSON] є родичкою [PERSON] , не допомагала йому. [PERSON] поховав [PERSON] на другий день після дня смерті в с. Антонівка, де поховані баба з дідом, батько, оскільки біля матері не було місця. [PERSON] був рідним батьком [PERSON] . [PERSON] та [PERSON] казали на [PERSON] батько. [PERSON] вона не знає та ніколи його не бачила. Свідок [PERSON] у судовому засіданні 27.02.2020 пояснила, що батьком [PERSON] та [PERSON] був [PERSON] , матері в них були різні. Після смерті [PERSON] , матері [PERSON] , [PERSON] постійно приїздив до останнього. [PERSON] після смерті матері не перебував у безпорадному стані. [PERSON] допомагав [PERSON] з лікуванням в м. Кропивницькому, про що останній їй розповідав. [PERSON] постійно допомагав матеріально [PERSON] , здійснив його поховання, справляв обіди. [PERSON] не споював [PERSON] . До [PERSON] приїздив родич, але він його не впустив. [PERSON] вона знає із самого свого дитинства. Її син та [PERSON] майже однолітки, ходили в одну школу № 3. [PERSON] , чоловік [PERSON] , проживали спільно, а потім розлучилися. У них ще був син [PERSON] , який помер. [PERSON] мав іншу матір. [PERSON] проживав також в баби та діта й батька [PERSON] в с. Антонівка, а після смерті батька повернувся до матері. [PERSON] був присутній на похороні матері [PERSON] , давав кошти. Спочатку після смерті матері [PERSON] пішов працювати в м. Кропивницький, а згодом запив, [PERSON] надавав йому допомогу, більше ніхто до нього не ходив. [PERSON] допомагав лікуватися [PERSON] . Вона з чоловіком 13 числа возили [PERSON] в центр, де останній получав якісь кошти за паї, а 15 числа він помер. [PERSON] їй казав, що всі документи віддав [PERSON] , що у нього ніхто їх не вкрав та він нічого не оформив. Заслухавши пояснення учасників процесу та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] народився [PERSON] , позивач у справі, батьком якого є [PERSON] , матір`ю - [PERSON] (а.с. 17, 29, 81-82, 85-86). Витягами з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження від 21.08.2019 підтверджується, що [INFO] народилася [PERSON] , матір`ю якої є [PERSON] , а [INFO] - [PERSON] , матір`ю якої є [PERSON] (а.с. 95-97). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 19.01.2005, [PERSON] померла [INFO] (а.с. 77). Свідоцтвом про народження № [NUMBER] від 02.11.1968 та повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 16.08.2019 підтверджується, що [INFO] народився [PERSON] , батьком якого є [PERSON] , матір`ю - [PERSON] ; державна реєстрація народження проведена відповідно до ст. 133 СК України (а.с. 51, 88). Свідоцтвом про народження [NUMBER] від 07.05.1993 та повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження підтверджується, що [INFO] народився [PERSON] ( [PERSON] змінено на [PERSON] відповідно до запису від 26.01.2010 про внесення відомостей про визнання батьківства), батьком якого є [PERSON] , матір`ю - [PERSON] (а.с. 51, 87, 93-94). Свідоцтвом про встановлення батьківства [NUMBER] від 02.11.1979 підтверджується, що [PERSON] визнаний батьком дитини [PERSON] , який народився [INFO] у громадянки [PERSON] , про що в книзі реєстрації актів про встановлення батьківства 14.08.1976 зроблено запис № 45 (а.с. 90). Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про розірвання шлюбу від 21.08.2019 підтверджується, що [PERSON] перебувала в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] з 02.12.1963 по [INFO] (а.с. 91-92). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] помер [INFO] (а.с. 52). Згідно довідки Олександрівської селищної ради №5368 від 17.10.2019, [PERSON] дійсно похоронив свого брата [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 53). З письмової заяви [PERSON] від 10.10.2019 вбачається, що покійних [PERSON] та [PERSON] вона знає від свого народження. Постійно спілкувались та родичались так як вона двоюрідна сестра та племінниця. За весь час вона [PERSON] не бачила. Коли померла [PERSON] всі довідки про смерть і захоронення всі збирали вони разом з [PERSON] та захоронили її. Після смерті її тітки вони з братом [PERSON] весь час спілкувались, він дуже часто хворів, колов інсулін, потребував фінансової допомоги та догляду. Про смерть [PERSON] вона вже дізналась від своєї мами, її сказали люди посторонні і те що його поховали в іншому місці, а не біля родичів (а.с. 18, 31). За повідомленнями державного нотаріуса Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 1 в.о. по наданню нотаріальних послуг населенню Олександрівського району Кіровоградської області Сибірцевої О.В. № 588/02-14 від 15.07.2019 та № 903/01-16 від 09.10.2019, [PERSON] подано заяву про прийняття спадщини за законом після померлого [INFO] [PERSON] , заява зареєстрована за номером 289 від 14.06.2019 до спадкової справи 66/2019, а також повідомили про наявність спадкоємця за законом, рідного брата померлого [PERSON] . Для отримання частки у спадщині [PERSON] необхідно надати документи, що підтверджують його родинні відносини зі спадкодавцем (а.с. 20-22, 23-24, 34-38). За повідомленням державного нотаріуса Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 в.о. по наданню нотаріальних послуг населенню Олександрівського району Кіровоградської області Сибірцевої О.В. від 03.01.2020 вих. № 07/01-16, після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , заведена спадкова справа № 66/2019 на підставі заяви про прийняття спадщини поданої 05.04.2019 за № 181 від імені [PERSON] та на підставі заяви про прийняття спадщини поданої 14.06.2019 за № 289 від імені [PERSON] , інших заяв про прийняття спадщини та про відмову від прийняття спадщини не надходило (а.с. 65). Вказана інформація також підтверджується матеріалами спадкової справи № 66/2019, заведеної 05.04.2019 до майна померлого [INFO] [PERSON] (а.с. 66-97). З матеріалів вказаної спадкової справи вбачається, що [PERSON] 28.08.2019 звернувся до Олександрівської районної нотаріальної контори Кіровоградської області з заявою, в якій просив призупинити оформлення спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в зв`язку з тим, що має намір звернутися до суду для встановлення родинних відносин, оскільки померлий являється його двоюрідним братом (а.с. 89). Також, з наявної в матеріалах спадкової справи № 66/2019 довідки Олександрівської селищної ради № 1516 від 02.04.2019 вбачається, що [PERSON] , [INFO] , був зареєстрований (прописаний) в [ADDRESS] з 24.06.1993 по день смерті [INFO] , проживав один (а.с. 69). Крім того, [PERSON] 20.06.2017 подана заява про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] (а.с.83). Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 05.04.2019, інформація про наявність спадкових справ та заповітів після смерті [PERSON] відсутня (а.с. 74, 75). Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 05.04.2019 підтверджується рестрація спадкової справи № 66/2019 після смерті [PERSON] (а.с. 76). Відповідно до вимог статей 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Позбавлення особи права спадкувати - це захід, що має застосовуватися лише в крайньому випадку з урахуванням передусім характеру поведінки відповідача. Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (спадкоємці за законом першої - п`ятої черг). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Частинами 3, 5 ст. 1224 ЦК України передбачено, що не мають права спадкування за законом батьки (усиновлювачі) та повнолітні діти (усиновлені), а також інші особи, які ухилялися від виконання обов`язку щодо утримання спадкодавця, якщо ця обставина встановлена судом. За рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Відповідно до ч. 6 ст. 1224 ЦК України, положення цієї статті поширюються на всіх спадкоємців, у тому числі й на тих, хто має право на обов`язкову частку у спадщині, а також на осіб, на користь яких зроблено заповідальний відказ. Для задоволення позовних вимог у справах про усунення від права на спадкування відповідно до ч. 5 ст. 1224 ЦК України має значення сукупність таких обставин: ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги при можливості її надання; перебування спадкодавця в безпорадному стані; потреба спадкодавця в допомозі саме цієї особи. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладеного у пункті 6 постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», правило ч. 5 ст. 1224 ЦК України стосується всіх спадкоємців за законом зокрема й тих, які відповідно до СК не були зобов`язані утримувати спадкодавця. Вимога про усунення спадкоємця від права на спадкування може бути пред`явлена особою, для якої таке усунення породжує пов`язані зі спадкуванням права та обов`язки, одночасно з її позовом про одержання права на спадкування з підстав, визначених у ч. 2 ст. 1259 ЦК України. Безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування. Суд при вирішенні справи про усунення особи від права на спадкування повинен встановити як факт ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги, так і факт перебування спадкодавця в безпорадному стані через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво та потребу спадкодавця в допомозі цієї особи. Лише при одночасному настанні наведених обставин і доведеності зазначених фактів в їх сукупності спадкоємець може бути усунений від спадкування. Ухилення особи від надання допомоги спадкодавцеві, який потребує допомоги, полягає в умисних діях чи бездіяльності особи, спрямованих на ухилення від обов`язку забезпечити підтримку та допомогу спадкодавцю, тобто ухилення має бути пов`язане з винною поведінкою особи, яка усвідомлювала свій обов`язок, мала можливість його виконувати, але не вчиняла таких дій. Для постановлення рішення про усунення від спадкування у справі повинні бути надані належні та допустимі докази, які б свідчили про те, що спадкодавець потребував допомоги відповідача, останній мав можливість її надати, проте ухилявся від обов`язку щодо її надання. Та обставина, що сторони не спілкувалися протягом тривалого часу, не свідчить про факт умисного ухилення від надання допомоги. Аналогічні висновки про застосування положень ч. 5 ст. 1224 ЦПК України викладені також у постановах Верховного суду від 14.02.2019 у справі № 753/5634/16-ц, від 12.03.2020 у справі № 325/314/18, від 17.03.2020 у справі № 676/6852/17. У відповідності до положень ст.ст. 13, 81, 83 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Всупереч вказаним вимогам закону позивачем не надано суду достатніх та допустимих доказів, які б підтверджували його доводи про те, що спадкодавець [PERSON] перебував у безпорадному стані через тяжку хворобу, у зв`язку з чим потребував допомоги, зокрема з боку відповідача [PERSON] , а також, що останній був зобов`язаний надавати таку допомогу, але свідомо ухилявся від її надання. Також, не надано доказів того чи міг відповідач надавати необхідну [PERSON] допомогу. Так, з показань допитаних судом свідків не вбачається, що померлий [PERSON] потребував допомоги саме від відповідача та що він вживав будь-яких заходів для отримання від відповідача такої допомоги, навпаки свідки [PERSON] та [PERSON] вказали, що [PERSON] допомогав [PERSON] , а отже, відсутні підстави для висновку, що відповідач ухилявся від надання допомоги [PERSON] . Крім того, матеріали справи не містять висновків лікарів стосовно необхідності здійснювати сторонній догляд за хворим та його стан, що унеможливлює (обмежує) пересування хворого. Крім того, позивачем не доведено, що він має право ініціювати перед судом усунення відповідача від права на спадкування, оскільки в матеріалах справи відсутні належні та достатні докази, які б у сукупності підтверджували родинні зв`язки позивача [PERSON] з померлим [PERSON] . Із заявою про встановлення факту родинних відносин між ним та померлим позивач не звертався. За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що [PERSON] до смерті не перебував у безпорадному стані, тобто у стані безпомічності, неспроможності своїми силами через тяжку хворобу фізично та матеріально забезпечити умови свого життя, тим більше позивачем у справі, доказів того, що він потребував стороннього догляду, допомоги та піклування у справі немає. Отже, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися, як на підставу своїх вимог і заперечень, враховуючи, що позивач належним чином не обгрунтував свого позову, що є його обов`язком відповідно до засад змагальності сторін за ст. 12 ЦПК України, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні позову.

Outcome: dismissed