Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-30 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування вимог зазначив, що [INFO] у м. Вознесенськ Миколаївської області померла його сестра [PERSON]. Єдиним спадкоємцем за законом другої черги після померлої залишився позивач. У шлюбі померла не перебувала, дітей не мала. Їхні батьки померли ще раніше. Батько [PERSON] по\-мер [INFO]. Мати [PERSON] померла [INFO]. Після померлих батьків залишились земельні ділянки на території Плющівської сіль\-ської ради Баштанського району площею 4.44 та 4.45 га. Сестра [PERSON] на день смерті батьків проживала разом з ними, отже прий\-няла спадщину після них. Позивач проживав на території Російської Федерації з 1993 року до липня 2016 року. На поховання сестри не приїздив. Позивач не знав про те, що в Україні було проведено паювання земель сільськогосподар\-ського призначення і батьки мали у власності земельні ділянки. Позивач також знав, що нерухомості у власності батьків не було. З цієї причини позивач не звертався до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини після батьків та сестри. Після переїзду до України позивач поселився у м. Баштанка у знайомих. Коли він зустрівся з дочкою двоюрідної сестри [PERSON], вона повідомила позивача про те, що померлі батьки мали у власності земельні ділянки та передала йому державні акти на землю. Тобто, сестра фактично прийняла спадщину після батьків, оскільки постійно проживала з ними. Позивач також отримав консультацію про те, що оскільки його сестра фактично прийняла спадщину, але за життя не оформила права на спадкове майно, то він має право на спадщину після неї на майно померлих батьків. Він звернувся до нотаріуса з питання прийняття спадщини після [PERSON], проте йому було відмовлено у зв'язку із пропуском строку. Йому не було відомо про наявність в померлих батьків у власності земельних ділянок, тому це поважна причина пропуску строку прийняти спадщини після сестри. Переїхав до України у липні 2016 року. В судове засідання позивач не з'явився, від його представника до суду надійшла заява про слухання справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить задовольнити. Представник відповідача до суду не з'явився, надавши заяву про розгляду справи у відсутність їх представника, проти задоволення позову не заперечують. Дослідивши матеріали справи (копію свідоцтва смерть серії [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], витягу з Державного реєстру актів цивільного стану №00016903650, державного акту №001798. 001799довідку сільської ради від 12.09.2016р., постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.09.2016р., копію свідоцтва про народження серії [NUMBER]), суд вважає вимоги позивача обґрунтованими та підлягаючими задоволенню. За змістом норм статей 1268- 1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, враховуючи тривалу відсутність позивача на території України, на підставі представлених доказів, суд відносить до поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

Outcome: approved