Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-11 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про стягнення з [PERSON] у відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 2414 грн., яку заподіяно державі внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів. Відповідно до ч.4 та ч.6 ст.19, ч.ч. 1-4 ст.274 ЦПК України ухвалою суду від 08 січня 2019 року позовну заяву Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Кіровоградській області до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача подав до суду письмову заяву про розгляд справи за їх відсутності, протии заочного розгляду справи не заперечував, заявлені позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін за наявними у справі матеріалами. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу судом в силу ч. 2 ст.247 ЦПК України не здійснюється. Позиція позивача : 1. Позовні вимоги позивач, Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Кіровоградській області, мотивує тим, що 15 лютого 2018 року о 09 год. 50 хв. [PERSON], перебуваючи на території Світловодського району Кіровоградської області на Кременчуцькому водосховищі біля Московської гори, на льоду здійснював лов риби забороненим знаряддям лову сіткою мисиновою, довжиною 70 м., висотою 1,5 м., ячією 40х40 мм та зловив рибу за видами: плітка 10 шт., плоскирка 20 шт., лящ 1 шт., карась - 20 шт., окунь - 11 шт., загальною вагою 8 кг., чим порушив пункт 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ». Постановою Світловодського міськрайонного суду від 25 травня 2018 року [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. 2. В обгрунтування своїх позовних вимог позивач надав суду такі докази: - протокол про адміністративне правопорушення № 005993 від 15.02.2018 р.; - розрахунок завданої порушенням матеріальної шкоди на загальну суму 2414 грн.; - квитанція обліку добутих водних біоресурсів №2 від 15.02.2018 р.; - постанова Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 25 травня 2018 року про визнання винуватим за ч.4 ст.85 КУпАП [PERSON]; - сповіщення [PERSON] про необхідність сплати збитків. Позиція відповідача : Відповідач про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, без поважних причин в судове засідання не з'явився, причини своєї неявки суду не повідомив, відзив на позовну заяву до суду не надав. Отже, про можливі заперечення проти позовних вимог відповідач суд не повідомив. При цьому, до судового розгляду надав до суду квитанцію №0.0.1261677518.1 від 08 лютого 2019 року про сплату матеріальної шкоди в розмірі 2414 грн. заподіяну державі внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів. Відповідно до вимог частини першої статті 280 ЦПК України, зі згоди позивача, суд ухвалив про проведення заочного розгляду справи на підставі доказів, які є у справі. Розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження, дослідивши матеріали справи та зміст заяви позивача по суті справи, оцінивши у єдності та в сукупності надані позивачем докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, проаналізувавши норми права, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги доведені належними та допустимими доказами, тому позов Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Кіровоградській області належить задовольнити, з таких підстав. Встановлені судом обставини справи: 1. 15 лютого 2018 року о 9 годині на Кременчуцькому водосховищі [PERSON] грубо порушив правила рибальства, а саме: під час нерестової заборони ловив рибу забороненим знаряддям лову - мисиновою сіткою в кількості 1 штуки, кроком вічка 40x40 мм. загальною довжиною 70м. Зловив: 20 штук карася, 11 штук окуня, 1 штука ляща, 20 штук плоскирки, 10 штук плітки. Постановою суду від 25 травня 2018 року, яка набрала законної сили 05 червня 2018 року, [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП. Розмір матеріальної шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконних дій [PERSON] (20 шт. карася х 17 грн.=340грн., 11 шт. окуня х34 грн.=374 грн., 1шт. ляща х170грн.=170грн., 10 шт. плітки х85грн.=850грн., 20 шт. плоскирки х34 грн.=680грн. Всього: 2 414грн.) розраховано у відповідності до такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водних об'єктах, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209. Вказані обставини справи підтверджуються належними та допустимими доказами, та не оспорюються. Відповідач, [PERSON], подав до суду квитанцію №0.0.1261677518.1 від 08 лютого 2019 року про сплату матеріальної шкоди в розмірі 2414 грн. заподіяну державі внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів. Дії відповідача суд розцінює як визнання позову. Оцінка суду: Так, відповідно до ст. 13 Конституції України та ст. 37 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», в якій зазначається, що водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об'єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об'єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Відповідно до Положення про Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Кіровоградській області, затвердженого наказом Державного агенства рибного господарства України №205 від 19.04.2012, Кіровоградрибохорона є територіальним органом Державного агенства рибного господарства України, яке діє в складі Держрибагенства України та виконує завдання щодо реалізації державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів, регулювання рибальства. Згідно п.16 зазначеного Положення Кіровоградрибохорона є юридичною особою, має самостійний баланс, відповідні рахунки в органах Державної казначейської служби, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням, бланки та штампи, тобто може бути позивачем у суді. Відповідно до статті 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству за затвердженими таксами і методиками. Відповідно до статті 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов'язані використовувати об'єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 27 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що у порядку загального використання об'єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об'єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №19 від 15 лютого 1999 р. (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 року за №269/3562), забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих та інших матеріалів усіх видів і найменувань. Згідно п.2 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об'єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України №33 від 18 березня 1999 р., сітки відносяться до промислових знарядь лову. Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ч.1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Згідно ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог користування об»єктів тваринного світу. Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. За змістом статей 68,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Згідно з вимогами ч.6 ст.82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Питання відшкодування майнової шкоди, яка була заподіяна внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів не вирішено під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Якщо питання про відшкодування винним майнової шкоди, завданої в результаті вчинення адміністративного правопорушення не вирішено, відповідно до частини 1 або частини 2 статті 40 КУпАП, то згідно частини 3 статті 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Висновок суду: Суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, а тому враховуючи, що вина [PERSON] у заподіянні шкоди державі внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 2414 гривень є доведеною, з врахуванням встановлених обставин та досліджених доказів суд визнає позов обґрунтованим та приходить до висновку, що позовні вимоги щодо стягнення з [PERSON] майнової шкоди підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача належить стягнути судовий збір на користь позивача. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved