Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-23 00:00:00

Позивач, звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути з відповідача, [PERSON] , заборгованість за послуги газопостачання в сумі 571 грн. 12 коп за період з 01.03.2009року по 01.03.2012року та судовий збір в сумі 1378 грн. В обґрунтування позову зазначає, що відповідач є споживачем послуг з газопостачання за адресою [ADDRESS] та в наслідок неповної сплати за надані послуги за період з 01.03.2009 року по 01.03.2012 у творилась заборгованість в сумі 571,12 грн., яку позивач просить стягнути. Заочним рішенням суду від 22.06.2016року позовні вимоги було задоволено. Ухвалою суду від 10.03.2020року заочне рішення скасовано та справу призначено до розгляду. Ухвалою суду від 09.04.2020року залучено до участі у справі процесуального правонаступника позивача - Акціонарне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківміськгаз» та замінено відповідача [PERSON] на [PERSON] . Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, надав заяву, в якій просить справу розглядати без його участі та заперечує проти позову зазначаючи, що газ в його квартирі відключений та в період з 2009року по 2012рік він не мешкав за місцем реєстрації. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав: \~\~Згідно довідки адресно-довідкого бюро та довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні, відповідач з 1997року зареєстрований за адресою [ADDRESS] . З 14 травня 2019 року ПАТ «Харківміськгаз» іменується як Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи Харківміськгаз». Тип Товариства змінений з публічного акціонерного товариства на приватне акціонерне товариство (копія наказу та статуту а.с.101-103 ). Згідно типового договору про надання населенню послуг газопостачання від 01.11.2011року, який укладений між ПАТ «Харківміськгаз» та відповідачем [PERSON] , останній є споживачем послуг газопостачання ( а.с.7-9). Відповідно до п.33 зазначеного договору споживач несе відповідальність згідно із законодавством зокрема за несвоєчасне або/та не в повному розмірі внесення плати за надані послуги. Відповідно до п. 16 розрахунковим періодом є календарний місяць. Пунктом 42 цього договору передбачено, що договір набирає чинності з дня його підписання і вважається щороку продовженим, якщо за місяць до закінчення строку однією із сторін не буде заявлено про намір його розірвання або перегляду. Доказів розірвання чи перегляду цього договору матеріали справи не містять. Відповідно до ст.ст. 13, 14 ЗУ „Про житлово-комунальні послуги ( в редакції на час виникнення спірних відносин) послуги з газопостачання віднесено до комунальних. Перелік житлово-комунальних послуг, що надаються споживачу, відповідно до п.2 ч.3 ст. 20 вказаного Закону, споживач зобов`язаний сплачувати житлово-комунальні послуги у строки встановлені договором або законом. Як вбачається зі ст. 67 Житлового кодексу України, плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. Згідно ст.68 Житлового Кодексу України, наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за комунальні послуги. До обов`язків споживача комунальних послуг, які встановлено п.5 ч.3\~ст.20\~Закону України\~«Про житлово-комунальні\~послуги» (в редакції, що діяла на час виникнення заборгованості), входить, в тому числі, оплата за житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом. Плата за житлово-комунальні послуги нараховується щомісячно відповідно до умов договору в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Розмір плати за комунальні послуги розраховується виходячи з розміру затверджених цін/тарифів та показань засобів обліку або за нормами, затвердженими в установленому порядку (ст.32\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Відповідно до ч. 1\~ст. 509 ЦК України\~зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до п. 17 Правил надання населенню послуг з газопостачання, затверджених постановою КМУ від 09.12.1999 № 2046, в редакції, чинній на період спірних правовідносин, розрахунковим періодом для визначення розміру оплати послуг з газопостачання є календарний місяць. Плата за надані протягом розрахункового періоду послуги з газопостачання вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено інший строк. Судом встановлено, що АТ «Оператор газорозподільної системи Харківміськгаз» є правонаступником ПАТ «Харківміськгаз». Як вбачається з нарахування та оплати за послуги газопостачання за адресою [ADDRESS] відкритий особовий рахунок на ім`я [PERSON] . За період з березня 2009року по березень 2012року відповідач не здійснював оплату за послуги газопостачання за вказаною адресою, в наслідок чого утворилась заборгованість в сумі 571,12 грн, яку суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача. Крім того, суд зазначає, що згідно\~ст. 257 Цивільного кодексу України, загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Відповідно до\~ст. 264 Цивільного кодексу України\~позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується. На підставі ч. ч. 3, 4\~ст. 267 Цивільного кодексу України\~позовна давність застосовується судом тільки за заявою сторін у спорі, зробленому до ухвалення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Представником позивача подано заяву, в якій просить поновити пропущений строк позовної давності, у зв`язку з тим, що судовий наказ 2012року був скасований ухвалою суду від 2015року, після чого позивач звернувся до суду з позовною заявою. Так, відповідно до вимог\~ст. 96 ЦПК України\~(в редакції чинній до 15.12.2017 року), позивач звертався до суду за захистом свого права із заявою про видачу судового наказу про стягнення з відповідача [PERSON] заборгованості за газопостачання та 10.04.2012року було видано судовий наказ. Ухвалою суду від 30.03.2015року судовий наказ було скасовано за заявою відповідача, після чого 15.03.2016року позивач звернувся до суду з даним позовом. Враховуючи те, що відповідно до ч. 3\~ст. 118 ЦПК України\~(в редакції чинній до 15.12.2017 року) позовна заява щодо вимог, визначених у ч. 1\~ст. 96 цього Кодексу, може бути подана тільки в разі відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу або скасування його судом, суд приходить до висновку про поважність причини пропуску строку та вважає за необхідне його поновити. Стосовно посилання відповідача як на підставу невизнання позовних вимог, що він з 2009 по 2012 рік за місцем реєстрації не проживав та взагалі з 2012року по теперішній час газ у його квартирі відключений, суд зазначає наступне. Частиною 3\~статті 12 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1\~статті 76 ЦПК України\~передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ознаками судових доказів є їх достовірність і достатність. Достовірність доказів - це їх якість, точність і правильність відображення обставин, що входять в предмет доказування. А достатність це сукупність доказів, яка дозволяє вирішити справу. Відповідно до\~статті 77 ЦПК України\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтею 78 ЦПК України\~передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Згідно з ч.ч. 1,5,6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідачем не надано суду будь-яких доказів того, що він з 2009року по 2012 рік за місцем реєстрації не мешкав та не користувався послугами газопостачання. Наданий відповідачем акт обстеження системи газопостачання від 28.12.2015року судом не приймається, оскільки він не стосується періоду за який позивач просить стягнути заборгованість та не містить і відомостей, що у період з 01.03.2009 року по 01.03.2012 за адресою [ADDRESS] було відсутнє газопостачання. Враховуюч викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги обгрунтовні та підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд стягує судовий збір.

Outcome: approved