Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON] про відшкодування нанесених збитків (шкоди), заподіяної працівниками у звязку з неналежним виконанням своїх посадових обовязків по охороні лісових площ в порядку регресу, посилаючись на те, що в період з 06.10.2015 р. по 29.10.2015 р. Державною екологічною інспекцією у Чернівецькій області було проведено планову перевірку Карпатського лісництва ДП «СЛАП «Карпатського держспецлісгоспу». Під час перевірки було встановлено незаконну рубку 27 сироростучих та сухостійних дерев породи «ялина», «осика», «клен», яка вчинена невстановленими особами впродовж 2014-2015 років на території лісництва: квартал 49 виділ 12 виявлено порубку 2 дерев породи «ялина»; квартал 39 виділ 16 - 3 дерев породи «ялина»; квартал 39 виділ 5-6 дерев породи «ялина»; квартал 36 виділ 38 -8 дерев породи «ялина»; квартал 48 виділ 7-7 дерев породи «ялина, осика, клен». Згідно розрахунку розмір завданої шкоди лісу, внаслідок незаконної рубки 27 дерев, проведеного Держекоінспекцією у Чернівецькій області на підставі Постанови КМУ від 23.07.2008 р. №665 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», розмір завданої лісу шкоди становить 47348,29 гривень. За фактом незаконних порубок лісу в лісових масивах Карпатського лісництва ДП «СЛАП «Карпатського держспецлісгоспу» 27.10.2015 р. до ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України. За результатами досудового розслідування, проведеного Путильським відділенням поліції Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, 26.02.2016 р. кримінальне провадження закрито на підставі ч.1 ст. 284 КПК України у зв'язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, зокрема, через відсутність розміру істотної шкоди. Водночас, досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до посадових інструкцій лісників Карпатського лісництва [PERSON] та [PERSON] затверджених 02.01.2015 р. останні зобов'язанні здійснювати охорону лісу (обходів), що перебуває в користуванні підприємства. Відповідно до посадової інструкції майстра лісу [PERSON] затвердженої 02.01.2015 р. останні також зобов'язаний здійснювати керівництво працівниками (лісниками), працівниками по лісозаготівлі (лусоруби), працівниками на лісозахисних роботах, організовувати роботу лісників та контролювати виконання ними своїх обов'язків, здійснювати контроль за правильністю лісокористування, охорону і захист лісу на закріплених лісогосподарських дільницях (об'їздах). Однак через несумлінне ставлення солідарних відповідачів до своїх службових обов'язків протягом 2014-2015 років не здійснювали належну охорону ввірених їм лісових угідь (обхід, об'їзд, майстерська дільниця), у результаті чого ними було допущено самовільну порубку дерев, чим завдано шкоду (збитки) в сумі 44497,52 гривень. Рішенням Господарського суду Чернівецької області від 06.10.2016 позовні вимоги прокуратури Чернівецької області до ДП «СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» задоволено на загальну суму 44497,52 грн. Дане рішення виконано та сплачено вищевказані кошти. На підставі викладеного просить суд стягнути в порядку регресу з [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на користь держави в особі ДП «СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» заподіяну шкоду (збитки) в сумі 45875,52грн. В судове засідання представник позивача не зявився, від нього до суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутності. В попередніх засіданнях представник позивача позовні вимоги підтримав та надав пояснення аналогічні позовній заяві, просив суд позов задовольнити. В судове засідання відповідачі не зявились від них до суду надійшло заяви про розгляд справи у їх відсутності, також просять суд застосувати позовну давність, оскільки позивач пропустив річний строк, для звернення до суду. В попередніх судових засіданнях відповідачі та представник [PERSON] позовні вимоги не визнали та надали пояснення аналогічні запереченню на позов. Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, - ... У разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється Враховуючи те, що в судове засідання не зявились всі особи, які беруть участь у справі, а тому фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає положенням ч.2 ст.197 ЦПК України. Судом встановлено, що за результатом проведення перевірки Державною екологічною інспекцією у Чернівецькій області період з 06.10.2015 р. по 29.10.2015р., було встановлено ряд порушень в тому числі встановлено незаконну рубку 27 сироростучих та сухостійних дерев породи «ялина», «осика», «клен», яка вчинена невстановленими особами впродовж 2014-2015 років на території лісництва: квартал 49 виділ 12 виявлено порубку 2 дерев породи «ялина»; квартал 39 виділ 16 - 3 дерев породи «ялина»; квартал 39 виділ 5-6 дерев породи «ялина»; квартал 36 виділ 38 -8 дерев породи «ялина»; квартал 48 виділ 7-7 дерев породи «ялина, осика, клен» /а.с.80-96/. Згідно розрахунку розмір завданої шкоди лісу, внаслідок незаконної рубки 27 дерев, проведеного Держекоінспекцією у Чернівецькій області на підставі Постанови КМУ від 23.07.2008 р. №665 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», розмір завданої лісу шкоди становить 47348,29 гривень /а.с.41,42/. За фактом незаконних порубок лісу в лісових масивах Карпатського лісництва ДП «СЛАП «Карпатського держспецлісгоспу» 27.10.2015 р. до ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 367 КК України. За результатами досудового розслідування, проведеного Путильським відділенням поліції Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області, 26.02.2016 р. кримінальне провадження закрито на підставі ч.1 ст. 284 КПК України у зв'язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, зокрема, через відсутність розміру істотної шкоди /а.с.33,34/. Як видно з даної постанови, досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до посадових інструкцій лісників Карпатського лісництва [PERSON] та [PERSON] затверджених 02.01.2015 р. останні зобов'язанні здійснювати охорону лісу (обходів), що перебуває в користуванні підприємства. Відповідно до посадової інструкції майстра лісу [PERSON] затвердженої 02.01.2015 р. останні також зобов'язаний здійснювати керівництво працівниками (лісниками), працівниками по лісозаготівлі (лусоруби), працівниками на лісозахисних роботах, організовувати роботу лісників та контролювати виконання ними своїх обов'язків, здійснювати контроль за правильністю лісокористування, охорону і захист лісу на закріплених лісогосподарських дільницях (об'їздах). Рішенням Господарського суду Чернівецької області від 06.10.2016 року позов першого заступника прокурора Чернівецької області задоволено, стягнуто з ДП «СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» шкоду заподіяну порушенням природоохоронного законодавства в сумі 44497грн. 52коп. /а.с.30-32/. На виконання вимог вищевказаного рішення ДП «СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» 27 жовтня 2016 сплатила дану шкоду, що підтверджується платіжними дорученнями /а.с.26-28/. Відповідно до ч.3 ст.233 КЗпП України, - для звернення власника або уповноваженого ним органу до суду в питаннях стягнення з працівника матеріальної шкоди, заподіяної підприємству, установі, організації, встановлюється строк в один рік з дня виявлення заподіяної працівником шкоди. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п.20 Постанови від 29 грудня 1992 року №14 «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» з подальшими змінами, - судам необхідно перевіряти, чи додержаний власником або уповноваженим ним органом встановлений ст. 233 КЗпП \~річний строк з дня виявлення заподіяної працівником шкоди для звернення в суд з позовом про її відшкодування. Цей строк застосовується і при зверненні із заявою прокурора. Днем виявлення шкоди слід вважати день, коли власнику або уповноваженому ним органу стало відомо про наявність шкоди, заподіяної працівником. Днем виявлення шкоди, встановленої в результаті інвентаризації матеріальних цінностей, при ревізії або перевірці фінансово-господарської діяльності підприємства, установи, організації, слід вважати день підписання відповідного акта або висновку. Право регресної вимоги до працівника виникає з часу виплати підприємством, організацією, установою сум третій особі і з цього ж часу обчислюється строк на пред'явлення регресного позову. Згідно ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Як видно з матеріалів справи, позивач 29 жовтня 2015 року, був ознайомлений та отримав копію акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про охорону, захист, відтворення лісів, в якій було встановлено ряд порушень в тому числі було встановлено незаконну рубку 27 сироростучих та сухостійних дерев породи «ялина», «осика», «клен», яка вчинена невстановленими особами впродовж 2014-2015 років на території лісництва: квартал 49 виділ 12 виявлено порубку 2 дерев породи «ялина»; квартал 39 виділ 16 - 3 дерев породи «ялина»; квартал 39 виділ 5-6 дерев породи «ялина»; квартал 36 виділ 38 -8 дерев породи «ялина»; квартал 48 виділ 7-7 дерев породи «ялина, осика, клен» /а.с.80-96/. Отже днем виявлення шкоди слід вважати 29 жовтня 2015 року, оскільки позивачу стало відомо про наявність шкоди, заподіяної працівниками в даному випадку відповідачами [PERSON], [PERSON], [PERSON] і з цієї дати протягом року, а саме по 29 жовтня 2016 року у позивача було право звернутися з відповідним позовом про відшкодування матеріальної шкоди завданої працівником. Однак, позивач цей строк звернення з позовом до суду пропустив, оскільки згідно матеріалів справи позов ДП «СЛАП «Карпатський держспецлісгосп» було подано до суду 07 листопада 2016 року, тобто після спливу встановленого однорічного строку. Подібні правовідносини відображені в правовому висновку ВСУ від 02.03.2016 року № 6-1263цс15, прийнятою за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних правовідносинах. За правилами, встановленими ст.267 ЦК України, - позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у справі, зробленою до винесення рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.\~\~ В процесі розгляду справи відповідачами було подані заяви про застосування позовної давності, оскільки позивач пропустив однорічний строк звернення до суду. Як судом встановлено, позивач при зверненні до суду цей строк не вважає пропущеним і питання про його поновлення не ставить, будь-яких причин пропуску, які можна було б вважати поважними та достатніми для його поновлення, не наводить. Заслухавши доводи сторін в судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, суд за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і обєктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності,

Outcome: dismissed