Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-12 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, третьої особи, про відшкодування матеріальної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири, в якій зазначає, що йому на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS], загальною площею 42.0 кв.м., а саме: 1/2 частина квартири на підставі свідоцтва на право власності на житло від 22.11.1993 року та 1/2 частина на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 31.01.2006 року. 06.11.2017 року його житло було залито водою з вини відповідача, як власника квартири [ADDRESS], що розташована поверхом вище над його квартирою, в результаті чого, частина стелі та стіни у кухні у його квартирі залиті водою. У зв'язку з тим, що його квартира була залита водою, він звернувся до власника квартири № 24 та Комунального підприємства «ТЖКП» з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття його квартири з вини відповідача, оскільки залиття водою його квартири відбулось з квартири, яка знаходилась поверхом вище. 28 грудня 2017 року у присутності начальників ЖРЕУ - 4 та ЖРЕУ - було зафіксовано факт залиття його квартири та складено акт. Позивач зазначає, що згідно складеного акту та зі слів відповідача затоплення відбулося в результаті зриву у квартирі № 24 крану Маєвського при самостійній заміні останнього силами відповідача. Винуватцем залиття його квартири є власник квартири № 24, який несе повну відповідальність за несправність технічного обладнання. З моменту затоплення його житла та до проведення експертизи він звертався до відповідача з проханням вирішити питання мирним шляхом, а саме: проведення ремонту в його квартирі за кошти відповідача, на що остання відмовилась від проведення ремонтних робіт. Згідно висновку експертного будівельно-технічного дослідження про визначення вартості ремонтно-будівельних робіт з врахуванням будівельних матеріалів в [ADDRESS], в результаті залиття квартири розмір нанесених йому як власникові квартири матеріальних збитків становить 4719,96 грн.. У звязку\~з чим,\~позивач просить\~стягнути з\~відповідача на\~його користь\~матеріальну шкоду\~внаслідок залиття\~квартири у\~розмірі 4719,96\~грн.,\~судовий збір\~в розмірі\~704,80\~грн.\~та витрати\~на проведення\~оцінки вартості\~ремонтно-будівельних\~робіт в\~розмірі 1238,00\~грн.. Позивач [PERSON] та представник позивача адвокат [PERSON] в судове засідання не зявилися, однак представник позивача раніше подала до суду письмову заяву, в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує повністю, просила розглянути справу без її участі та участі позивача, не заперечує проти винесення заочного рішення (а.с. 37-38). Відповідач [PERSON] у судове засідання не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, про що свідчать матеріали справи (а.с. 33-35, 41), відзив на позовну заяву не надала, причини неявки суду не повідомила, заяв про розгляд справи за її відсутності не надала, у зв'язку з чим, зі згоди представника позивача та на підставі ст.ст. 223 ч. 4, 280 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності відповідача та постановити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Представник третьої особи - Комунального підприємства «Тернівське житлово-комунальне підприємство» у судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, про що свідчать матеріали справи (а.с. 36, 42), причини неявки суду не повідомив, заяв про розгляд справи за відсутності їх представника не надав. Перевіривши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, встановлено, що позивач [PERSON]М є власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], про що свідчить свідоцтво на право власності на житло від 22.11.1993 року, видане Тернівським УЖКГ обєднання держпідприємства по видобутку вугілля «Павлоградвугілля» на 1/2 частину квартири та свідоцтво на право на спадщину за законом від 31.01.2006 року на 1/2 частину квартири, посвідченого державним нотаріусом Тернівської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області та зареєстрованого в реєстрі за № 327, витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданого Колективним підприємством «Тернівське бюро технічної інвентаризації» від 13.03.2006 року № 10065657 (а.с. 7-9). 06 листопада 2017 року сталося затоплення квартири позивача, про що в присутності начальників ЖРЕУ 4, ЖРЕУ - 6 та позивача [PERSON] був складений акт від 28.12.2017 року (а.с. 20). З акту\~видно,\~що затоплення\~кв.\~№ 20,\~що в\~буд.\~№ 13\~по вул.\~Дніпровська в\~м.\~Тернівка,\~Дніпропетровської області\~сталося з\~[ADDRESS].\~Зі слів\~відповідача -\~мешканця кв.\~24,\~затоплення сталося\~з приводу\~того,\~що на\~опалювальному приборі\~зірвало кран\~Маєвського,\~заміну якого\~зробили самостійно (а.с. 10-11, 20). В результаті обстеження виявлено, що в кв. № 20, що в буд. № 13 по вул. Дніпровська в м. Тернівка, Дніпропетровської області затоплена кухня: стеля (плитка для стелі) має жовті розводи, стіни (паперові шпалери) мають жовті плями від патьоків води. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Власність відповідача підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна № 114323600 від 16.02.2018 року, відповідно до якого кв. № 24 в буд. 13, що по вул. Дніпровська в м. Тернівка Дніпропетровської області належить на праві приватної власності [PERSON] (а.с. 10-11). Статтею 317 ЦК України встановлено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 323 ЦК України ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження (псування) майна несе його власник, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з ч. 2 ст. 78 ЦК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Так, позивачем до матеріалів справи надано висновок експертного будівельно-технічного дослідження № 4 від 25.01.2018 року, складеного спеціалістом (судовим експертом) фізичною особою підприємцем [PERSON], з якого видно, що обсяги ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати в кв. № 20 житлового буд. № 13 по вул. Дніпровській в м. Тернівка Дніпропетровській області, що виникли внаслідок залиття через перекриття вищерозташованої [ADDRESS] 06.11.2017 року визначається за результатами візуально-інструментального обстеження. В результаті проведених розрахунків, вартість ремонтно-будівельних робіт разом з будівельними матеріалами, які необхідно виконати в кв. 20, що в буд. № 13 по вул. Дніпровська в м. Тернівка, Дніпропетровської області, що виникли внаслідок її залиття, складає 4719,96 грн. (а.с. 12-22). Відповідно до ст. 1192 ЦПК України, з урахуванням, обставин справи суд за вибором потерпілого може зобовязати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки в повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для пошкодженої речі. Згідно з правовими позиціями, викладеними у постанові Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. З огляду на викладене, оскільки обєктивними доказами, які знаходяться в матеріалах справи встановлено, що залиття квартири позивача відбулося внаслідок вини відповідача, то шкода, заподіяна залиттям квартири позивача, підлягає стягненню з відповідача, як з власника [ADDRESS]. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в України» проведення оцінки майна є обовязковим у випадку визначення збитків або розміру відшкодування у випадках, встановлених законом. Вартість проведення експертного будівельно-технічного дослідження від 25.01.2018 року, складає 1238,00 грн., що підтверджується договором № 3 від 16.01.2018 року, укладеного між [PERSON] та спеціалістом ПП [PERSON] та копією товарного чека № 2 від 16.01.2018 року (а.с. 22-23), на підставі чого, суд вважає, що вимоги позивача про стягнення з відповідача витрат за проведення експертного будівельно-технічного дослідження [ADDRESS] в розмірі 1238,00 грн. підлягають задоволенню. На підставі ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача судовий збір у розмірі 704,80 грн. на користь позивача.

Outcome: approved