Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-06 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів про стягнення солідарно матеріальної та моральної шкоди завданої в наслідок ДТП, в якій зазначає, що 10.06.2020 року близько 10 год. він рухався на автомобілі Ауді А8, д.н.з. [NUMBER] біля будинку №182 по вул.Благовісна в м.Черкаси на даний автомобіль впало дерево, внаслідок чого автомобілю завдано ряд механічних пошкоджень. В момент падіння дерева машиною керував водій [PERSON] . Для належного фіксування дорожньо-транспортної пригоди були викликані працівники управління патрульної поліції в м.Черкаси, які склали відповідні документи та схему місця ДТП, де було зафіксоване місця падіння дерева та його контактування з автомобілем позивача, та факт спричинення матеріальної шкоди власнику автомобіля. 11.08.2020 року ФОП « [PERSON] » було проведено огляд транспортного засобу Ауді А8, д.н.з. [NUMBER] з метою визначення вартості матеріальних збитків та вартості відновлювального ремонту, на який було запрошено адвоката власника майна [PERSON] , представника департаменту житлово-комунального комплексу ЧМР, представнинка КП «Челуаш». По закінченню дослідження, зацікавлених осіб ознайомлено з його результатами. На підставі звіту № А08-11 від 11.08.2020 про оцінку автомобіля Ауді А8, д.н.з. [NUMBER] , вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля Ауді А8, д.н.з. [NUMBER] [PERSON] унаслідок ДТП станом на 11.08.2020 року складає 887531,76 грн. в т. ч. ПДВ 20% за винятком вартості ремонтно-відновлювальних робіт. Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 20 Закону України, «Про благоустрій населених пунктів» встановлено, що організацію благоустрою населених пунктів забезпечують місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування відповідно до повноважень, установлених законом. Відповідно до положень підпункту 7 пункту «а» частини 1 статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування», до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян. Таким чином, виходячи з обов`язків виконавчого органу міської ради, щодо організації благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, обов`язок відшкодування заподіяної позивачу майнової шкоди, внаслідок падіння дерева, також повинен бути покладений Виконавчий комітет Черкаської міської ради. Положеннями пунктів 3 та 4 частини 1 статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить: 3) створення в разі необхідності органів і служб для забезпечення здійснення спільно з іншими суб`єктами комунальної власності благоустрою населених пунктів, визначення повноважень цих органів (служб); 4) визначення на конкурсних засадах підприємств, установ та організацій і балансоутримувачів), відповідальних за утримання об`єктів благоустрою. Черкаської міською радою на виконання наданих їй повноважень було створено Департамент житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради, який є виконавчим органом Черкаської міської ради. Виходячи з повноважень Черкаської міської ради та Департаменту житлово- комунального комплексу Черкаської міської ради, визначених відповідно до вказаної норми права та положення. Черкаська міська рада та Департамент житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради не забезпечили належний благоустрій міста Черкаси, а тому є також винними у падінні дерева, внаслідок чого було заподіяно майнової шкоди, належному мені транспортному засобу та нанесеній мені моральній шкоді. Пунктом 2 Єдиних правил ремонту і утримання автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, правил користування ними та охорони, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 30 березня 1994 року № 198 визначено, що ремонт і утримання дорожніх об`єктів (крім залізничних переїздів), що перебувають у загальнодержавній власності, здійснюється дорожньо-експлуатаційними організаціями, які належать до сфери управління «Укравтодору», а тих, що перебувають у комунальній / власності, - відповідними комунальними дорожньо-експлуатаційними організаціями. Відповідно до відповіді виконавчого комітету Черкаської міської ради від 14.07.2020 року, повідомлено, що балансоутримувачем об`єктів вулично-дорожньої мережі міста Черкаси, в тому числі і тротуару поблизу житлового будинку [ADDRESS] , є комунальне підприємство «Челуаш». Комісією виконавчого комітету Черкаської міської ради було проведено обстеження зелених насаджень місця падіння дерева, за результатами якого 22.06.2020 складено акт, відповідно до висновків якого причиною падіння дерева є його пошкодження під час проведення робіт з будівництва тротуару, а саме: пошкоджена коренева шийка. Під час будівництва тротуару не була облаштована пристовбурова лунка відповідно до вимог Закону України «Про благоустрій населених пунктів», Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України та діючих норм ДБН. Враховуючи викладене, належними та допустимими доказами доведений факт наявності вини відповідача КП «Черкаське експлуатаційне лінійне управління автомобільних шляхів» Черкаської міської ради у вчиненні досліджуваної ДТП, внаслідок якої пошкоджено транспортний засіб, належний Позивачу, оскільки саме на відповідача законодавчо покладено обов`язки по дотриманню вимог під час виконання ремонтних робіт тротуарів, однак порушуючи встановлені обов`язки, відповідачем пошкоджено кореневу шийку дерева та під час будівництва тротуару не була облаштована пристовбурова лунка, на тротуарі навпроти будинку № 182 по вул. Благовісній, в м. Черкаси, у місці виникнення вказаної дорожньо-транспортної пригоди, внаслідок чого 10.06.2020 року автомобіль, яким користувався позивач, зазнав механічних пошкоджень. Оскільки відповідачами добровільно не відшкодовано завдані збитки, позивач просить в судовому порядку солідарно стягнути з відповідачів завдану йому матеріальну та моральну шкоду, яку позивач оцінює в розмірі 300 000 грн., а всього стягнути 1187531,76 грн. Представником відповідача - Виконавчого комітету Черкаської міської ради, Черкаської міської ради, Департаменту ЖКК ЧМР направлено відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, оскільки у відповідності до ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування» організація благоустрою населених пунктів не є виключною компетенцією Черкаської міської ради, її виконавчого комітету та Департаменту ЖКК. Черкаська міська рада на виконання приписів Закону України «Про місцеве самоврядування» вчинила дії щодо організації благоустрою міста Черкаси шляхом створення КП Челуаш, яке є окремою юридичною особою, має самостійний баланс, розрахунковий та інші рахунки, наділене правами та обов`язками. Згідно з Правилами благоустрою м. Черкаси, затверженими рішенням Черкаської міської ради від 11.11.2008 № 4-688, межі утримання, прибирання, багоустрою та озеленення прилеглої території для підприємств, установ, організацій всіх форм власності, які розташовані вздовж автомагістралей, доріг та вулиць міста, встановлюється від меж закріплених територій до проїжджої частини. Відповідно до п. 5.5 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та ЖКХ від 10.04.2006 № 105, відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях є ці установи, організації, підприємства. За приписами ст. 77 Закону України «Про місцеве самоврядування» - шкода, заподіяна юридичним і фізичним особам в результаті неправомірних рішень, дій або бездіяльності органів місцевого самоврядування, відшкодовується за рахунок коштів місцевого бюджету, а в результаті неправомірних рішень, дій або бездіяльності посадових осіб місцевого самоврядування - за рахунок їх власних коштів у порядку, встановленому законом. В даному спірному випадку Черкаська міська рада, її Виконавчий комітет та Департамент ЖКК не приймали жодних рішень (що є неправомірними), дій або бездіяльності на шкоду позивачу [PERSON] , а відтак відсутня протиправна поведінка, і як наслідок відсутня їх вина. Відомості про те, що відповідачі 1, 2 та 4 Черкаська міська рада, її Виконавчий комітет та Департамент ЖКК приймали рішення, вчиняли дії чи бездіяльність не зазначено у позовній заяві та не підтверджено доказами (доданими до позову матеріалами). Таким чином, позиція викладена позивачем на сторінках 4-6 позовної заяви щодо вини Виконавчого комітету Черкаської міської ради, Черкаської міської ради, Департаменту Житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради є незаконною, необґрунтованою та такою що не відповідає цивільному законодавству та іншим Законам України. Крім того, щодо розміру матеріальних збитків згідно звіту № А08-11 від 11.08.2020 вбачається, що ринкова вартість автомобілю складає 995 140 грн, тоді як вартість матеріального збитку становить 887 531, 76 грн., в т.ч. ПДВ 20%. Візуально на фотознімках вбачається механічне пошкодження капоту автомобіля, лобового скла, ричага омивача, скла лівого, пошкодження даху спереду зліва, лівої стійкі лобового скла. Зазначили, що в звіті не обґрунтована доцільність заміни 42 позиції деталей автомобілю, а не їх ремонту. Оцінювачем не визначено залишкову вартість автомобіля (непошкоджених частин), зокрема самого корпусу, двигуна, коробки передач, ходової частини, коліс, салону, багажника, оптики тощо. Особою, що склала звіт, не обґрунтовано включення 20 % ПДВ до вартості збитків. Таким, чином, висновок є необґрунтованим, а тому розмір збитків саме у розмірі 887 531, 76 грн. не підтверджена. Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду визначені ст. 1167 Цивільного кодексу України. Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як зазначено у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 № 4, у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Пунктами 4, 5 Постанови встановлено, що суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Факт заподіяння моральної шкоди повинен довести позивач. На думку представника відповідачів 1,2, 4 позивачем не доведено факт перебування позивача [PERSON] в автомобілі на момент ДТП 10.06.2020 року; наявність моральної шкоди що підтверджена доказами (експертним висновком, тощо); обґрунтування розрахунку моральної шкоди в розмірі 300 000,00 грн.; факт нанесення виконавчим комітетом Черкаської міської ради, Черкаською міською радою, Департаментом житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради моральної шкоди позивачу. А тому в цій частині також просили відмовити у задоволенні позову. Представником відповідача КП Челуаш - адвокатом Остапенко І.С. скеровано відзив та заперечення на відповідь на відзив позивача, в якому повністю не погоджувались з позовними вимогами, з огляду на наступне. Відповідно до пунктів 1.2., 1.3. Статуту КП Челуаш затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 12.06.2018 № 2-3416 власником та одноосібним Засновником Підприємства є територіальна громада міста Черкаси в особі Черкаської міської ради. Органом управління Підприємства є Департамент житлово - комунального комплексу Черкаської міської ради. Пунктом 2.1. Статуту визначено, що головною метою діяльності підприємства є організація будівництва, ремонту та утримання вулиць, автомобільних доріг і вулиць міста, а також відповідних інженерних комунікацій і споруд м. Черкаси, які введені в експлуатацію та передані на баланс підприємства разом з відповідною проектною та технічною документацією. Передача, об`єктів інфраструктури як з комунальної в державну, так і з державної в комунальну власність здійснюється на підставі Закону України «Про передачу об`єктів права державної та комунальної власності» та Положення про порядок передачі об`єктів права державної власності затвердженого Постановою КМУ від 21.09.1998 № 1482 «Про передачу об`єктів права державної та комунальної власності». Так, передача об`єктів інфраструктури міста в комунальну власність в даному випадку здійснюється на підставі рішення міських територіальних громад (Черкаської міської ради), з створенням відповідної комісії з питань передачі об`єктів, до складу якої входять представники виконавчих органів відповідних рад, місцевих органів виконавчої влади, органів, уповноважених управляти державним майном тощо. Об`єкти інфраструктури, в тому числі і об`єкти благоустрою передаються в комунальну власність з усією технічною документацією на об`єкт на підставі акту приймання - передачі, який складається в чотирьох екземплярах. Право власності на об`єкт передачі виникає з дати підписання акту приймання-передачі. Однак, всупереч твердженням позивача та представника відповідачів 1,2,4 ні тротуар, ні автомобільна дорога поблизу будинку [ADDRESS] з відповідною технічною документацією на баланс КП Челуаш не передавався. Навпаки, згідно до рішення Черкаської міськоїради від 26.06.2003 року № 3-531 «Про перелік об`єктів права міської комунальної власності та уповноважених органів, яким вони передаються в оперативне управління» всі дороги і площі знаходяться в оперативному управлінні Управління житлово-комунального господарства Черкаської міської ради. Згідно відповіді з Черкаської міської ради № 19572-01-21 від 02.10.2020, а саме заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради на адвокатський запит, балансоутримувач зелених насаджень по [ADDRESS] відсутній. Функції утримання зелених насаджень нікому не делегувались та дерева на баланс не передавались. Позивач та представники відповідачів 1,2,4 факт балансового утримання КП Челуаш вказаної дороги не підтвердили належними доказами (рішення міської ради про передачу об`єктів в комунальну власність, акти - прийому передачі, технічна документація). При цьому лист Виконавчого комітету Черкаської міської ради від 14.07.2020 року про те, що балансоутримувачем об`єктів вулично - дорожньої мережі м. Черкаси, в т.ч. і тротуару поблизу житлового будинку [ADDRESS] , на який посилається Позивач має інформаційний характер та не підтверджений жодним визначеним законодавством офіційним документом. Компетенція міських рад визначена статтями 25 та 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Аналізуючи вказані норми можна зазначити, що міська рада в особі її уповноважених органів представляє інтереси громади міста та приймає рішення щодо благоустрою населеного пункту, в тому числі утримання та збереження зелених насаджень та ін. Відповідно до Положення про Департамент житлово - комунального комплексу Черкаської міської ради затвердженого Рішенням Черкаської міської ради від 24.03.2020 № 2-5717: абз.2 п. 1.4 Майно департаменту належить йому на правах оперативного управління. Департамент володіє та користується майном, що є в його управлінні. Розпорядження майном департаменту здійснюється відповідно до вимог чинного законодавства України. Розділом 2 визначені повноваження Департаменту: управління в межах, визначених радою, майном, що перебуває в оперативному управлінні підпорядкованих департаменту комунальних підприємств, установ, організацій; організація благоустрою міста та озеленення, здійснення контролю за станом благоустрою територій; надання дозволу на порушення об`єктів благоустрою на період виконання земляних і монтажних робіт. Відповідно до Постанови Черкаського апеляційного від 12.02.2021 справа № 711/6131/20 про притягнення до адміністративної відповідальності [PERSON] директора КП Челуаш, за ознаками адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 140 КУпАП, за фактом падіння дерева на автомобіль Ауді А8, д.н.з. [NUMBER] та інші автомобілі по вул. Благовісна, 182 в м. Черкаси, провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] закрито, наявність вини керівника КП Челуаш не підтверджено. Крім того, вказувала на невмотивованість Звіту № А08- 11 від 11.08.2020, а тому збитки в сумі 887 531, 76 грн. вважають не підтвердженими. Зазначила, що позивачем до позовної заяви не додано жодного доказу, який би підтверджував завдану [PERSON] моральну шкоду, яку позивач оцінив у 300 000 грн. За таких обставин, представник КП Челуаш просила відмовити у повному обсязі в задоволенні позовних вимог. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 23.11.2020 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження з повідомленням сторін. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 29.01.2021 року закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивача - адвокат Ніколаєв О.В. позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Представники відповідачів ЧМР, виконкому ЧМР - Кирман В.О., Слинько М.Г. в судовому засіданні заперечували щодо позовних вимог та просили відмовити в задоволені позову в повному обсязі. Представник відповідача КП Челуаш - адвокат Остапенко І.С. в судовому засіданні заперечувала щодо позовних вимог та просила відмовити в задоволені позову в повному обсязі. Представник відповідача ДЖКК ЧМР- Якимчук С.С. в судовому засіданні заперечував щодо позовних вимог та просив відмовити в задоволені позову в повному обсязі. В судовому засіданні за клопотанням відповідача був допитаний оцінювач [PERSON] , який складав висновок про вартість матеріального збитку. Щодо розміру підрахованого матеріального збитку автомобіля Ауді А8, д.н.з. [NUMBER] повідомив, що звіт «Про оцінку автомобіля Ауді А8, д.н.з. [NUMBER] » від 11.08.2020 року виготовлений за допомогою ліцензованого програмно-технічного комплексу по розрахунку вартості відновлювальних робіт, ринкової вартості транспортних засобів Audatex. Вартість запчастин зазначена відповідно до даних офіційного дилера Ауді. Зазначений у висновку розмір матеріального збитку підрахований відповідно до вимог Методики визначення обсягу ремонтних дій при встановлені розміру матеріального збитку від 12.09.2014 року та Методики товарознавчої експертиз №142/5/2092 від 24.11.2003 року. Суд, заслухавши представника позивача, представників відповідачів, оцінювача, перевіривши матеріали справи вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено наступні фактичні обставини справи. 10 годині 10.06.2020 р. по вул. Благовісній, 182 у м. Черкасах відбулось падіння дерева на автомобіль Ауді А8, державний номерний знак [NUMBER] . Власником автомобіля є [PERSON] на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серія [NUMBER] від 09.01.2019 року, свідоцтва про право на спадщину від 13.08.2020 року за №4319, а також заяви на прийняття спадщини від 02.03.2020 року після смерті сестри [PERSON] . Відповідно до схеми місця ДТП зафіксовано місце падіння дерева та місце його контактування з автомобілем позивача. Згідно з актом обстеження від 22.06.2020 р. причиною падіння дерева стало пошкодження кореневої системи з боку тротуару та відсутність облаштування при стовбурової лунки, що унеможливило полив дерева. Постановою апеляційного суду Черкаської області 711/6131/20 від 12.02.2021 року провадження у справі стосовно [PERSON] , директора КП Челуаш, закрито на підставі ст.38 КУпАП за закінченням на момент розгляду справи строків притягнення до адміністративної відповідальності. У даній постанові, апеляційним судом вказано про непереконливість доводів суду першої інстанції про відсутність складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст. 140 КУпАП у діях [PERSON] , а наданих доказів щодо відсутності його вини недостатньо. В той же час, суд апеляційної інстанції вказав на недостатність даних і про винуватість [PERSON] у пригоді, що відбулася, те що ним було порушено Закон України «Про благоустрій населених пунктів», Правила утримання зелених насаджень у населених пунктах України та діючі норми ДБН, крім того, в судове засідання у суді першої інстанції не викликалися, та не були допитані свідки вказаної дорожньо-транспортної пригоди, зокрема [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , підписи яких містяться на схемі ДТП експертиза, щодо пошкоджень автомобілів судом також призначена не була, а тому стверджувати, що саме дії [PERSON] стали причиною ДТП не можна. З метою визначення розміру збитків позивач звернувся до ФОП « [PERSON] » для проведення звіту про оцінку вартості (розміру) збитків, заподіяних пошкодженням транспортного засобу. Відповідно до звіту «Про оцінку автомобіля AUDI А8, реєстраційний номер [NUMBER] » визначення вартості матеріального збитку» від 11.08.2020 року, вартість матеріального збитку власнику автомобілю AUDI А8, реєстраційний номер [NUMBER] складає 887 531, 76 грн. в т.ч. ПДВ 20% за винятком вартості ремонтно-відновлювальних робіт. Таким чином, в судому засіданні встановлено, що позивачу внаслідок дорожньо-транспортної пригоди завдано матеріальної шкоди. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. При цьому, юридичною підставою відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина, і за відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння шкоди. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення є зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком. Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Аналіз наведених норм, з урахуванням визначених цивільно-процесуальним законодавством принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, дає підстави для висновку, що законодавством не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача у заподіянні шкоди. Разом з тим, потерпілий має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідачів, розмір завданої шкоди, а також факт того, що відповідачі є заподіювачами шкоди. Виходячи з визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного судочинства, саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності їх вини у завданні шкоди позивачеві. Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2018 року, справа № 761/6010/15-ц, провадження № 61-15835 св 18. Відповідно до вимог пункту 2 статті 2 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» благоустрій населених пунктів передбачає організацію належного утримання та раціонального використання об`єктів природоохоронного та iншого призначення. Пунктом 2 статті 3 цього Закону передбачено, що система благоустрою населених пунктів включає, зокрема, організацію їх благоустрою. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 21 Закону зелені насадження уздовж вулиць, на прибудинкових територіях є елементами благоустрою. У містах та iнших населених пунктах ведеться облік зелених насаджень та складається їx реєстр за видовим складом та віком. Облік зелених насаджень проводиться органами місцевого самоврядування. Згідно з вимогами статті 12 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» Черкаська міська рада як орган місцевого самоврядування є суб`єктом в сфері благоустрою населеного пункту. Відповідно до пункту 7 частини першої статті 17 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» громадяни у сфері благоустрою населених пунктів мають право звертатись до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної майну чи здоров`ю громадян унаслідок дій чи бездіяльності балансоутримувачів об`єктів благоустрою. Згідно зі статтею 25 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» утримання та благоустрій прибудинкової території багатоквартирного житлового будинку, належних до нього будівель, споруд проводиться балансоутримувачем цього будинку або підприємством, установою, організацією, з якими балансоутримувачем укладено відповідний договір на утримання та благоустрій прибудинкової території. Згідно з частиною першою статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. За приписами частини першої та другої статті 11 Закону України «Про місцеве самоврядування» виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи. Виконавчі органи сільських, селищних, міських, районних у містах рад є підконтрольними і підзвітними відповідним радам, а з питань здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольними відповідним органам виконавчої влади. Пунктом 5 частини другої статті 10 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що до повноважень сільських, селищних і міських рад у сфері благоустрою населених пунктів належить здійснення самоврядного контролю за станом благоустрою та утриманням територій населених пунктів, інженерних споруд та об`єктів, підприємств, установ та організацій, майданчиків для паркування транспортних засобів (у тому числі, щодо оплати послуг з користування майданчиками для платного паркування транспортних засобів), озелененням таких територій, охороною зелених насаджень, водних об`єктів тощо. Згідно з частиною сьомою статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» правила утримання зелених насаджень міст та інших населених пунктів затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства, за погодженням із заінтересованими центральними органами виконавчої влади. Пунктом 3.2 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 (далі - Правила), передбачено, що елементами благоустрою є: покриття доріжок відповідно до норм стандартів; зелені насадження (у тому числі, снігозахисні, протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, у парках, скверах і алеях, бульварах, садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; будівлі та споруди системи збирання і вивезення відходів; засоби та обладнання зовнішнього освітлення та зовнішньої реклами; комплекси та об`єкти монументального мистецтва; обладнання дитячих, спортивних та інших майданчиків; малі архітектурні форми; інші елементи благоустрою. Відповідно до пункту 5.5. Правил відповідальними за збереження зелених насаджень, належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. Таким чином, балансоутримувачем зелених насаджень є уповноважене органами місцевого самоврядування підприємство, яке відповідає за утримання та збереження зелених насаджень. Підпунктом 7 пункту «а» частини першої статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать організація благоустрою населених пунктів, залучення на договірних засадах з цією метою коштів, трудових і матеріально-технічних ресурсів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, а також населення; здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян. Тобто до відання виконавчого органу міської ради належить організація благоустрою населених пунктів, визначення балансоутримувача та контроль за станом зелених насаджень, а обов`язок з відшкодування заподіяної особі майнової шкоди внаслідок падіння дерева покладається саме на балансоутримувача, визначеного органом місцевого самоврядування, як відповідальну особу за стан зелених насаджень у дворі біля житлового будинку. Відповідний висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 04 вересня 2019 року у справі №200/22129/16-ц, провадження №61-43478св18. З відповіді виконавчого комітету Черкаської міської ради від 14 липня 2020 року № 13228-01-21 вбачається, що балансоутримувачем об`єктів вулично-дорожньої мережі міста Черкаси, в тому числі тротуару поблизу житлового будинку [ADDRESS] є комунальне підприємство Челуаш. Водночас, згідно відповіді з Черкаської міської ради № 19572-01-21 від 02.10.2020, а саме заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради Скорика М.Г. на адвокатський запит, балансоутримувач зелених насаджень по [ADDRESS] відсутній. Функції утримання зелених насаджень нікому не делегувались та дерева на баланс не передавались. Тобто, в матеріалах справи відсутні докази того, що конкретно визначене дерево, яке зростало уздовж [ADDRESS] на території між тротуаром та проїжджою частиною та впало 10 червня 2020 року на автомобіль позивача, за актом прийому - передачі уповноваженими особами було передано на баланс підприємства КП Челуаш. При цьому, багаторічні насадження не можуть розглядатись як окремий об`єкт права власності без земельної ділянки, на якій вони знаходяться, оскільки є складовою частиною земельної ділянки. Власником (особою, яка зобов`язана утримувати майно, що їй належить) зелених насаджень є власник земельної ділянки, на якій вони розташовані, тобто у даному разі, територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування. Таким чином, матеріали справи не містять належних доказів того, що Комунальне підприємство Челуаш є балансоутримувачем об`єктів благоустрою зеленого господарства, що розташовані на прибудинковій території вказаного будинку. Водночас, відповідно до рішенням Черкаської міської ради від 26.06.2003 року № 3-531 «Про перелік об`єктів права міської комунальної власності та уповноважених органів, яким вони передаються в оперативне управління» всі дороги і площі міста знаходяться в оперативному управлінні Управління житлово-комунального господарства Черкаської міської ради (правонаступником якого є Департамент житлово - комунального комплексу Черкаської міської ради). Крім того, з відповіді Департаменту житлово - комунального комплексу Черкаської міської ради від 28 квітня 2021 року № 8829-01-22 вбачається, що замовником робіт з обрізки зелених насаджень по [ADDRESS] до вул.Смілянської є Департамент житлово - комунального комплексу Черкаської міської ради, а виконавцем послуг є ФОП « [PERSON] ». Відповідно до Положення про Департамент житлово - комунального комплексу Черкаської міської ради затвердженого Рішенням Черкаської міської ради від 24.03.2020 № 2-5717: абз.2 п. 1.4 Майно департаменту належить йому на правах оперативного управління. Департамент володіє та користується майном, що є в його управлінні. Розпорядження майном департаменту здійснюється відповідно до вимог чинного законодавства України. Розділом 2 визначені повноваження Департаменту: управління в межах, визначених радою, майном, що перебуває в оперативному управлінні підпорядкованих департаменту комунальних підприємств, установ, організацій; організація благоустрою міста та озеленення, здійснення контролю за станом благоустрою територій; надання дозволу на порушення об`єктів благоустрою на період виконання земляних і монтажних робіт. Відповідно до ч.1 ст.1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. За таких умов, оскільки дерево, яке впало на належний позивачу автомобіль, було розташовано на землі комунальної власності, його власником є територіальна громада міста та відсутні дані про те, що дане дерево відповідно до вимог частини п`ятої статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» перебувало на балансовому обліку виконавчого комітету чи будь-якої організації, в той час як організація роботи з цього питання проводиться виключно органами місцевого самоврядування, а також враховуючи що відповідно до рішення від 26.06.2003 року № 3-531 дороги міста знаходяться в оперативному управлінні Департаменту житлово - комунального комплексу Черкаської міської ради, суд приходить до висновку висновку про покладення на Черкаську міську раду та Департамент житлово - комунального комплексу Черкаської міської ради солідарного обов`язку по відшкодуванню заподіяної позивачу майнової шкоди. Причинно-наслідковий зв`язок між пошкодженням належного позивачу автомобіля та бездіяльністю Черкаської міської ради як органу місцевого самоврядування та Департаменту житлово-комунального комплексу Черкаської міської ради, до обов`язків якого входить організація озеленення та якими не було належним чином забезпечено організацію роботи з питань благоустрою, встановлено судом на підставі зібраних у справі доказів та не спростовано відповідачами 2,4 під час розгляду справи. Щодо розміру матеріальної та моральної шкоди, слід зазначити наступне. Відповідно до звіту «Про оцінку автомобіля AUDI А8, реєстраційний номер [NUMBER] » визначення вартості матеріального збитку» від 11.08.2020 року, вартість матеріального збитку власнику автомобілю AUDI А8, реєстраційний номер [NUMBER] складає 887 531, 76 грн. в т.ч. ПДВ 20% за винятком вартості ремонтно-відновлювальних робіт. Суд не приймає до уваги сумніви представників відповідачів щодо правильності та достовірності наданого позивачем звіту від від 11.08.2020 року, оскільки відповідачі не були позбавлені можливості заявити клопотання у підготовчому судовому засіданні про призначення судової автомобільно -товарознавчої експертизи в порядку ст.103 ЦПК України, проте таким правом не скористалися. Водночас, щодо включення ПДВ у розмір збитків: у разі якщо придбання послуг по ремонту, заміщенню, відтворенню транспортного засобу чи товарно-матеріальних цінностей (запасних частин), які мають бути використані в процесі його ремонту, здійснюється у неплатника податку на додану вартість, то розрахунок сум виплати здійснюється без урахування сум ПДВ. При цьому, сам по собі висновок судової автотоварознавчої екпертизи не є підставою для виникнення податкових зобов`язань, пов`язаних з наданням послуг щодо проведення відновлювального ремонту пошкодженого транспортного засобу. Зазначені зобов`язання виникають лише внаслідок фактичного надання послуги з проведення такого ремонту за умови, що виконавець цієї послуги є платником ПДВ. У випадку не проведення фактичного ремонту транспортного засобу, або проведення його особою, яка не є платником ПДВ, податкові зобов`язання не виникають. Оскільки в матеріалах справи відсутні докази придбання/проведення відновлювальних робіт саме у платників ПДВ, в даному випадку включення ПДВ (20%) до суми матеріальних збитків є передчасним. Таким чином, до стягнення з відповідачів підлягає матеріальна шкода, що завдана позивачу в розмірі 721 883, 71 грн. В обґрунтування заподіяної моральної шкоди позивач зазначає, що внаслідок пошкодження автомобіля в результаті падіння дерева отримав тілесні ушкодження, втратив впевненість у тому, що пересуватися дорогами є безпечним, не може самостійно керувати автомобілем та перебуває у пригніченому стані. А тому просить стягнути відшкодування моральної шкоди в розмірі 300 000 грн. Згідно ч.1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Питання про відшкодування моральної шкоди, вирішується відповідно до ст.23 ЦК України, а саме при визначенні розміру грошового відшкодування враховується характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, і інші обставини, що заслуговують уваги. Щодо позовних вимог про стягнення моральної шкоди суд, виходить з положень Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 року і враховує характер та обсяг страждань, яких зазнала потерпіла особа, стан її здоров`я, тяжкість вимушених змін у життєвих стосунках та вважає, що вимоги про відшкодування моральної шкоди підлягають задоволенню, оскільки виникнення такої моральної шкоди у потерпілого є наслідком певних дій відповідача. Оцінюючи розмір моральної шкоди, суд виходить із засад розумності і справедливості та вважає, що відшкодуванню підлягає моральна шкода в розмірі 30 000 грн. Щодо стягненню з відповідача та користь позивача судових витрат. Відповідно до квитанції до прибуткового касового ордера №91 від 11.08.2020 року ФОП « [PERSON] » вартість проведення оцінки становить 3 000 грн. Згідно ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать зокрема витрати, пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до статті 141 ЦПК України, судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки позов підлягає задоволенню частково, відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України з відповідачів на користь позивача необхідно стягнути понесені ним судові витрати на сплату судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог у розмірі 6652, 83 грн. Крім того, суд вважає, що підлягають стягненню кошти в сумі 3000 грн., які сплачені позивачем за проведення оцінки від 11.08.2020 року. Загальна сума понесених позивачем судових витрат становить 9652, 83 грн. (6652, 83 грн.+ 3000,00 грн.). З урахуванням викладеного, відповідно до ст. ст. 15, 16, 22, 23, 1166, 1167 Цивільного кодексу України, та,

Outcome: partial