Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути солідарно з відповідачів суму шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, у вигляді збитків, нанесених Державі Україна, у розмірі 3094,73 грн. на користь Держави Україна. Свої вимоги мотивує тим, що 20.10.2015 року відповідачі здійснили самовільну вирубку чотирнадцяти дерев (зелених) породи «акація» за межами населеного пункту в лісосмузі на землях Кагарлицької сільської ради без наявності лісорубного квитку. Цього дня державним інспектором з ОНПС відносно [PERSON] та [PERSON] складено протоколи про адміністративне правопорушення за ст. 65-1 КУпАП. Постановами Державної екологічної інспекції в Одеській області від 20.10.2015 року відповідачів було визнано винними у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП, та накладено адміністративні стягнення у виді штрафів. Інспектором з охорони навколишнього природного середовища, відповідно до додатку 1 «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», розрахований розмір збитків, нанесених відповідачами державі, який становить 3094,73 грн. Державна екологічна інспекція в Одеській області звернулась до [PERSON] та [PERSON] з претензією 29.10.2015 року про необхідність добровільно відшкодувати суму збитків, нанесених державі, які утворились внаслідок здійснення ним самовільної вирубки дерев, але до теперішнього часу збитки у розмірі 3094,73 грн. останніми не відшкодовано, що і стало підставою для звернення Державної екологічної інспекції в Одеській області з даним позовом до суду. Представник позивача в судове засідання не зявився, але подав до суду заяву, в якій вказав, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить розглядати справу за його відсутності. Відповідачі в судове засідання повторно не зявилися, про день та час розгляду справи були повідомлені належним чином, повідомлення про причини неявки від них не надходило, а тому враховуючи заяву представника позивача, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, відповідно до статті 224 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що 20.10.2015 року відповідачі [PERSON] та [PERSON] здійснили самовільну вирубку чотирнадцяти дерев (зелених) породи «акація» за межами населеного пункту в лісосмузі на землях Кагарлицької сільської ради без наявності лісорубного квитку. Цього дня державним інспектором з ОНПС відносно [PERSON] та [PERSON] складено протоколи про адміністративне правопорушення за ст. 65-1 КУпАП № 000641 та № 000642 (а.с. 10, 13). Постановами Державної екологічної інспекції в Одеській області від 20.10.2015 року відповідачів було визнано винними у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП, та накладено адміністративні стягнення у виді штрафів (а.с. 11 зворот, 12). Копії постанов відповідачі отримали, у встановлений законом порядок та строк їх не оскаржували та постанови набрали законної сили. Згідно положень ч. 4 ст. 61 ЦПК України вирок у кримінальному провадженні, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обовязкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. \~Постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року № 665 затверджено «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». Інспектором з охорони навколишнього природного середовища, відповідно до додатку 1 «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», розрахований розмір збитків, нанесених відповідачами державі, який становить 3094,73 грн. 29.10.2015 року Державною екологічною інспекцією в Одеській області відповідачам була направлена претензія № 39 з додатком про добровільне відшкодування суми заподіяних збитків. До теперішнього часу збитки, нанесені державі, які утворились внаслідок здійснення відповідачами самовільної вирубки дерев, у розмірі 3094,73 грн. останніми не відшкодовано. Відповідно до ч. ч. 1, 4, 5 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 107 Лісового кодексу України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобовязані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно положень ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як розяснено в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Враховуючи, що між діями відповідачів і заподіяною шкодою є прямий причинний звязок, заподіяна шкода підлягає відшкодуванню відповідачами на користь позивача в повному обсязі. Крім того, відповідно до ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1684 грн.

Outcome: approved