Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-25 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати дії адвоката [PERSON] про перевірку відомостей за заявою [PERSON] щодо поведінки позивача, направлення йому листа-супроводу протиправними та стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 100 000,00 грн. Обґрунтовує свої вимоги тим, що 27.07.2019 року він отримав від адвоката [PERSON] лист-супровід від 19.07.2019 року разом з матеріалами дисциплінарної скарги на позивача підписаною [PERSON] . Адвокат [PERSON] підписав лист-супровід як член КДКА м. Києва, безпідставно та протизаконно, оскільки насправді таким не є, добровільно взявши на себе доручення провести перевірку відомостей про дисциплінарний проступок позивача та запропонувавши йому подати пояснення та завдав позивачу моральної шкоди, принизивши його честь, гідність та ділову репутацію як адвоката, тому позивач звернувся з даним позовом до суду. Ухвалою судді Марко Я.Р. від 06.11.2019 року відкрито провадження у справі, яке постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.04.2020 справа передана в провадження судді Коваль О.А. після судді Марко Я.Р. у зв`язку з закінченням терміну повноважень. Розпорядження № 219 від 06.04.2020 року. Ухвалою судді Коваль О.А. прийнято в своє провадження справу, яку постановлено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник відповідача надав відзив на позовну заяву, в якому заперечував проти позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на те, що дії адвоката [PERSON] стосовно перевірки відомостей за заявою [PERSON] щодо поведінки позивача та направлення йому листа від 19.07.2019 року про надання письмових пояснень по суті скарги є правомірними, оскільки вчинені у повній відповідності до вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року № 120. Адвокат [PERSON] був обраний членом дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва рішенням Конференції адвокатів м. Києва від 08.10.2016 року. Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію м. Києва, як форму адвокатського самоврядування, було створено 08.10.2016 року на конференції адвокатів м. Києва. Рейтинговим голосуванням конференція обрала склад КДКА м. Києва, до якого увійшов адвокат [PERSON] . Позивачем не надано жодного доказу на підтвердження незаконності створення та/або діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва. Також позивачем не доведено факту заподіяння йому моральної шкоди, обгрунтованості визначення її розміру, відсутній факт протиправного діяння відповідача, що виключає наявність вини. Крім того, відповідач заперечує проти стягнення судових витрат на правову допомогу адвоката, оскільки позовна заява складена та подана особисто позивачем, відсутній договір про надання правничої допомоги. У зв`язку з чим просить в задоволенні позову відмовити, судові витрати покласти на позивача. У відповіді на відзив позивач заперечував проти викладених представником відповідача у відзиві заперечень. У своїх запереченнях на відповідь на відзив представник відповідача заперечував доводи позивача, наголосив, що у даній справі позивач фактично намагається довести незаконність створення та діяльність КДКА м. Києва, що виходить поза межі предмету доказування у данному спорі про відшкодування моральної шкоди. Представник третьої особи Голова КДКА м. Києва направив до суду пояснення, в яких заперечує проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що Конференцією адвокатів м. Києва 08.10.2016 року [PERSON] було обрано до складу КДКА м. Києва та на підставі доручення Голови ДП КДКА м. Києва № 224 від 09.07.2019 року член ДП КДКА м. Києва [PERSON] направив повідомлення адвокату [PERSON] щодо надання письмових пояснень з приводу скарги Голови Ради адвокатів України Національної асоціації адвокатів України [PERSON] Таким чином, відповідач та третя особа діяли у межах та способи, визначені ст.ст. 32-41, 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Позивачем також не доведена моральна шкода, причинно-наслідковий зв`язок, не зазначено які саме дії є протиправними. З урахуванням викладеного просить в задоволенні позову відмовити. В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач та представник відповідача в судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог у зв`язку з їх необгрунтованістю та безпідставністю, просили відмовити в їх задоволенні. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений належним чином, причини неявки суду невідомі. Дослідивши матеріали справи, надані докази у їх сукупності та співставленні, суд дійшов наступних висновків. Рішенням Конференції адвокатів м. Києва від 08.10.2016 року адвокат [PERSON] був обраний членом дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва. Згідно доручення Голови Дисциплінарної палати КДКА м. Києва № 224 від 09.07.2019 року члену ДП КДКА м. Києва [PERSON]. доручено проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката [PERSON] , викладений у заяві (скарзі) Голови Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України [PERSON] від 20.06.2019 року. 19.07.2019 року на адресу адвоката [PERSON] був направлений лист-супровід, підписаний членом ДП КДКА м. Києва адвокатом [PERSON]., запропонувавши [PERSON] надати письмові пояснення по суті скарги Голови Національної асоціації адвокатів України [PERSON] . Конституція України визнає честь і гідність людини найвищою соціальною цінністю та передбачає, що кожен має право на повагу до його гідності (ст. ст. 3, 28). Конституцією України гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів та переконань. Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Право на повагу людської гідності - це право, що захищає гідність будь-якої особи, забезпечує належне ставлення до неї з боку органів державної влади, інших осіб. Це є одним із видів прав людини, належить до основоположних прав, адже воно є необхідним для нормального існування та розвитку людини, є загальним та є особистим (або громадянським) правом. Статтею 1 Загальної декларації прав людини закріплено: всі люди народжуються вільними і рівними у своїй гідності та правах. Вони наділені розумом і совістю і повинні діяти у відношенні один до одного в дусі братерства. Відповідно до ст. 28 Конституції України кожен має право на повагу до його гідності. Позивач, звертаючись до суду з позовом про відшкодування моральної шкоди, зазначив, що адвокат [PERSON] , підписавши безпідставно та протизаконно лист-супровід як член КДКА м. Києва, добровільно взявши на себе доручення провести перевірку відомостей про дисциплінарний проступок позивача та запропонувавши йому подати пояснення, завдав позивачу моральної шкоди, яку і просить стягнути з відповідача у розмірі 100 000,00 грн. За правилами ст. ст. 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Аналізуючи позовну заяву та надані докази простежується лише факт незгоди позивача із діями відповідача, проте незгода з діями особи, яка реалізовує надані їй законом повноваження, не може бути підставою для відшкодування моральної шкоди. Позивачем не надано належних і допустимих доказів заподіяння йому моральних страждань, що неправомірними діями відповідач принизив його честь, гідність та ділову репутацію як адвоката. Таким чином, враховуючи вищенаведені норми законодавства, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи встановленні в судовому засіданні обставини, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed