Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-24 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири. Свої позовні вимоги мотивує тим, що відповідачі постійно затоплюють його квартиру, так як їх квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] знаходиться прямо над його квартирою, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Як вдалося встановити пізніше, відповідачі не полагодили несправний водопровідний кран і поїхали на тривалий час за кордон (в Польщу), хоча знали про його несправність, так як перед від`їздом [PERSON] підставила банку під цей кран. Внаслідок поломки було затоплено стіни і частково стелю в кухні в його квартирі (копія акту з ЖРЕР № 8 додасться). Після приїзду, на контакт, ні з ним, ні з його дружиною - [PERSON] (що проживає з ним) не виходили, всі спроби поговорити ігнорували. Також зазначає, що 05.10.2019 року, через залишені крани в ванній кімнаті квартири відповідачів, було затоплено знову його квартиру, при цьому зазнали пошкодження: ванна кімната, туалет, вмонтовані в стіни витяжні вентилятори (2 шт.), настінні світильники в коридорі, ванній кімнаті та туалеті, а також настінний обігрівач, що підтверджується копіями акту ЖРЕР №8 та листа ГУ НП в Закарпатській області № 22043/106/25/12019. Стверджує, що двері йому знову не відчиняли, тому 16.12.2019 року для мирного досудового врегулювання спору, ним був надісланий лист з проханням негайно зв`язатися з ним для вирішення даного питання, однак, жодної відповіді або реакції на даний лист не було. Також вказує, що 16.03.2020 року близько 04.30 ранку із заробітків у Польщі повернувся син [PERSON] - [PERSON] , і вже о 8 год. ранку він побачив, що квартиру знову затоплено. Двері відповідачі не відчиняли і він був вимушений викликати працівників поліції і працівників з ЖРЕР №8. Було залито: стелю і частково стіни в ванній кімнаті та коридорі, світильник у коридорі, пошкоджений через залиття двигун витяжного вентилятора у ванній кімнаті, що підтверджується копіями акту з ЖРЕР №8 та листа ГУ НП в Закарпатській області № 6122/106/25/1 -2020 від 21.03.2020 року. 06.04.2020 року знову в 04 год. ранку він виявив, що на підлозі вода, його квартиру знову затопили відповідачі, через відкриті змішувачі у ванній кімнаті. При ньому було залито: стелю коридору, ванни, туалету, вмонтовані в стіни вентилятори, патрони електролампочок в коридорі, у ванній кімнаті, в туалеті, що підтверджується копією акту ЖРЕР № 8). Стверджує, що внаслідок залиття квартира потребує поновлюваного ремонту. Відповідачами завдано матеріальної шкоди на суму 7,564 грн. 88 коп. Дана сума була сформована шляхом прорахунку витрат на всі необхідні для проведення ремонтних робіт, на підтвердження чого додаються кошторис та копії чеків. Звертає увагу також на те, що 2 останні залиття квартири відбулися під час посиленого карантинного режиму. І він, і його дружина, котра проживає з ним, є пенсіонерами, віком за 60 років, тобто вони є в зоні найбільшого ризику при зараженні вірусом COV1D-19. Однак, в силу обставин, які виникли з вини відповідача, їм довелося безпосередньо контактувати як з працівниками поліції, так і з працівниками ЖРЕР №8. Вважає, що внаслідок затоплення відповідачами його квартири, йому було спричинено і моральну шкоду, що полягає в моральних та душевних стражданнях, яких він та його дружина зазнали під час постійного прибирання квартири після затоплення (це в похилому віці і з врахуванням його вад зору, через які він практично не бачить), витрачанні часу та коштів на незапланований ремонт і це під час карантину, частий контакт з представниками різних служб. Окрім всього, стверджує, що відповідачі порушували і режим карантину, влаштовуючи гучні гулянки в своїй квартирі. Розмір моральної шкоди з врахуванням характеру діянь відповідачів, душевних страждань і моральних переживань оцінює в сумі 10,000 грн. (десять тисяч гривень). Стверджує, що квартира за адресою [ADDRESS] належить йому на праві спільної часткової власності (1/4 частки) згідно Запису із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, номер запису про право власності: 19744563 від 31.03.2017 року. На підставі вищевикладеного просить суд: 1. Стягнути з [PERSON] та [PERSON] на його користь завдану матеріальну шкоду в сумі 7, 564 грн. 88 коп. 2. Стягнути з [PERSON] та [PERSON] на його користь 10 000,00 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди. 3. Всі судові витрати стягнути з відповідачів. Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 03.07.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. За правилами ч. ч. 1, 2, 8 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Позивач у судове засідання не з`явився, при цьому 23.10.2020 року подав через канцелярію суду заяву про розгляд справи без його участі. В заяві зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідачі у судове засідання повторно не з`явилися, хоча про час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, відзиву на позовну заяву у встановленому законом порядку не подали, про причини неявки не повідомлено, клопотань про відкладення справи до суду не надходило. У відповідності до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відтак, суд розглядає справу відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України заочно, оскільки проти цього не заперечує позивач. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд приходить до наступного висновку. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] та члени його сім`ї: дружина [PERSON] , дочка [PERSON] та дочка [PERSON] є власниками квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом, виданим виконавчим комітетом Ужгородської міської ради народних депутатів, виданим 27.11.1996 року за № 198. Як встановлено в акті про залиття від 03.06.2019 року, складеному комісією ТОВ «ЖРЕР № 8» через несправний водопровідний кран в кв. [ADDRESS] відбулося залиття квартири [ADDRESS] , де проживає [PERSON] . При цьому було залито частково стелю та стіну в кухонній кімнаті. Як встановлено в акті про залиття від 05.10.2019 року, складеному комісією ТОВ «ЖРЕР № 8» через залишеними відкритими змішувачів води у ванній кімнаті гр. [PERSON] в кв. [ADDRESS] відбулося залиття квартири [ADDRESS] , де проживає [PERSON] . При цьому було залито стелю коридору, ванну, туалет, вмонтовані в стіни витяжні вентилятори (2 шт.) в туалеті та ванній, настінні світильники коридор, ванна, туалет, а також настінний обігрівач. Як встановлено в акті про залиття від 16.03.2020 року, складеному комісією ТОВ «ЖРЕР № 8» через розрив під`єднання (водяний шланг) до змішувача в кв. [ADDRESS] , де мешкає гр. [PERSON] , а також через несправність водяного крану в кв. [ADDRESS] відбулося залиття квартири [ADDRESS] , де проживає [PERSON] . При цьому було залито стелю та частково стіни у ванній кімнаті та коридорі, світильник у коридорі, пошкоджений через залиття електродвигуна витяжного вентилятора у ванній кімнаті. Як встановлено в акті про залиття від 06.04.2020 року, складеному комісією ТОВ «ЖРЕР № 8» через залишеними відкритими змішувачів води у ванній кімнаті гр. [PERSON] в кв. [ADDRESS] відбулося залиття квартири [ADDRESS] , де проживає [PERSON] . При цьому було залито стелю коридору, ванну, туалет, вмонтовані в стіни витяжні вентилятори в туалеті та ванній, патрони електролампочок в коридорі, ванній кімнаті, туалеті. Як вбачається з матеріалів справи, 16.12.2019 року для мирного досудового врегулювання спору, позивач надіслав на адресу [PERSON] лист з проханням зв`язатися з ним для вирішення питання про відшкодування йому завданих збитків. Даний факт підтверджується також копією реєстру поштових відправлень, доданого до матеріалів справи. Однак, як вбачається зі змісту позовної заяви, жодної відповіді або реакції на даний лист не було. Також, з довідки про результати розгляду звернення гр. [PERSON] (ІТС ІПНП № 6122 від 19.03.2020 року), виданої ст. ДОП ВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області майором поліції Пшеничка І. вбачається, що 19.03.2020 року до Ужгородського ВП звернувся [PERSON] з приводу затоплення сусідами з верху його квартири, в результаті встановлено, що інформація знайшла своє підтвердження. Стаття 22 ЦК України\~визначає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ст. ст.\~319,\~322 ЦК України\~власність зобов`язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить. Згідно\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до роз`яснень п. 2\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. В судове засідання відповідачі повторно не з`явилися, відзиву на позовну заяву не подали. Відповідно до ч. 8 ст. 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. При цьому суд виходить з того, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Частиною 1\~ст. 1190 ЦК України\~передбачено, що особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Відповідачами не спростовано презумпцію їх вини у заподіянні шкоди майну позивача та не надано безспірних доказів того, що шкода була спричинена саме не з їх вини, чи кого-небудь з них. Відповідно до положень\~ст. 1192 ЦК України\~з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до кошторису на ремонтні роботи після затоплення квартири, сформованого директором ТОВ «Інновабуд» [PERSON] , вартість ремонтних після затоплення становить 4\~943,50 грн. Також, позивачем до матеріалів справи додано прейскурант матеріалів в ТМ «Мій Дім», необхідних для проведення ремонту в квартирі після затоплення на суму 2\~621,38 грн. з товарним чеком від 04.06.2020 року , який підтверджує придбання вказаних матеріалів. Відповідачами суду не надано доказів, які б спростовували вказаний у кошторисі та в товарному чеку розмір майнової шкоди завданої залиттям. А тому враховуючи зазначене та те, що факт залиття квартири позивача відповідачами не заперечується, суд приходить до висновку що з відповідачів солідарно підлягає стягненню на користь позивача заподіяна внаслідок залиття квартири майнова шкода в розмірі визначеному кошторисом на ремонтні роботи після затоплення квартири на суму 4\~943,50 грн., а також 2\~621,38 грн., сплачені кошти на матеріали в розмірі визначеному товарним чеком від 04.06.2020 року в сумі 2\~621,38 грн. Відповідно до\~ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно ч.1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Як встановлено судом моральна шкода позивача полягала у негативних переживаннях, нервовій та психологічній напрузі у зв`язку пошкодженням його майна, необхідності докладення додаткових зусиль для відновлення стану помешкання у зв`язку з відмовою відповідачів відшкодувати шкоду в добровільному порядку. Суд вважає доведеним позивачем спричинення йому моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях яких він зазнав внаслідок пошкодження належного йому майна, яке сталося з вини відповідачів. Визначаючи розмір грошового відшкодування моральної шкоди, суд враховує характер заподіяної шкоди, глибину фізичних та душевних страждань позивача, а також враховуючи вимоги розумності та справедливості, вважає, що у відшкодування моральної шкоди з відповідачів солідарно на користь позивача слід стягнути 3000,00 грн. На підставі вищенаведеного та

Outcome: partial