Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-29 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . \~ \~ \~ \~В обґрунтування своїх позовних вимог зазначає, що [INFO] померла [PERSON] ,\~яка на\~день смерті\~ була\~зареєстрована і\~проживала одна\~в [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина до складу якої входить земельна ділянка площею 0.13 га в межах згідно з планом, розташована на території смт. Козелець Козелецької селищної ради з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування жилого будинку та господарських будівель, право власності на яку посвідчене державним актом на право приватної власності на землю серія ЧН № 03108 від 28 серпня 2002 року, виданим на підставі рішення виконкому Козелецької селищної Ради народних депутатів № 25 від 17 березня 1994 року. Позивач вказує, що нещодавно дізналася, що 21.03.1995 [PERSON] склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Остерської державної нотаріальної контори Велігошею Л.М. та зареєстрований в реєстрі за № 668, яким заповіла все своє майно, в тому числі належний жилий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] , [PERSON] . Заповіт був знайдений позивачем на початку березня 2020 року під час збирання документів для прийняття спадщини після померлого батька [PERSON] . Вказує, що звернулась до приватного нотаріуса з заповітом для прийняття спадщини, проте останнім було відмовлено у зв`язку з пропущенням строку прийняття спадщини. Крім того, зазначає, що згідно договору довічного утримання, укладеного 20.03.2003 року між [PERSON] та [PERSON] , остання передала позивачу у власність належний їй житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] , який був посвідчений приватним нотаріусом Козелецького районного нотаріального округу Чернігівської області Кравченко І.О. 20 березня 2003 року та зареєстрований у реєстрі за № 1289. Право власності [PERSON] на будинок зареєстровано 14 травня 2003 року в Ніжинському міжміському бюро технічної інвентаризації. Вважає, що строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, оскільки їй не було відомо про наявність складеного на її користь заповіту, а тому просить суд ухвалити рішення, яким визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. 24.07.2020 згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями цивільну справу було передано до провадження головуючому судді Анохіну А.М. Ухвалою суду від 27.07.2020 у справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження. 07.08.2020 судом здійснено запит до Остерської районної державної нотаріальної контори про надання спадкової справи. 21.08.2020 до суду надійшла відповідь, що Остерською районною державною нотаріальною конторою спадкова справиа після смерті [PERSON] не заводилась. Ухвалою суду від 09.09.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. \~ \~ \~ \~Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила задовольнити з наведених вище підстав. Представник Козелецької селищної\~ради Козелецького\~району Чернігівської\~області в судове засідання не з`явився. До суду подано заяву про розгляд справи без участі представника та винесення рішення з дотриманням норм права. За таких обставин суд визнав можливим провести розгляд справи за відсутності представника відповідача. Відповідно до частини четвертої статті 206\~Цивільного процесуального\~кодексу України в разі визнання позовних вимог відповідачем суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, заслухавши представника позивача, допитавши свідка, дослідивши та оцінивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть останньої (а.с.6). Відповідно до довідки № 11122 від 05.03.2020, виданої виконкомом Козелецької селищної ради Козелецького району Чернігівської області, [PERSON] була зареєстрована та проживала одна за адресою: [ADDRESS] (а.с.8). За життя [PERSON] склала заповіт, який посвідчений державним нотаріусом Остерської державної нотаріальної контори Велігошею Л.М. та зареєстрований в реєстрі за № 668, яким заповіла все своє майно, в тому числі належний жилий будинок з надвірними будівлями, що знаходиться в [ADDRESS] , [PERSON] (а.с7). З позову вбачається, що позивач не зверталася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки про вказаний заповіт, який був знайдений нею на початку березня 2020 року, вона не знала. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст.1220,1222,1270 ЦК України). Відповідно до ч. 1 ст.\~1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Як вбачається з Остерської районної державної нотаріальної контори № 405/01-16 від 14.08.2020, спадкова справа до майна померлої [INFO] гр. [PERSON] , згідно книг реєстрації та обліку спадкових справ за 2008 2020 роки, відсутня (а.с.27). Пунктом 24 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №\~7\~від 30.05.2008\~року «Про\~судову практику\~у справах\~про спадкування» передбачено, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно з положеннями ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, тобто, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. Отже, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Позивач посилається на те, що строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, оскільки їй не було відомо про наявність на її ім`я заповіту, який був знайдений після спливу строку на прийняття спадщини. Допитана в судовому засіданні як свідок позивач [PERSON] підтвердила той факт, що нею дійсно було знайдено заповіт, складений на її користь на початку березня 2020 року під час збирання документів для прийняття спадщини після померлого батька [PERSON] . На підтвердження даних обставин, останньою надано до суду свідоцтво про смерть її батька [PERSON] та Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 10.04.2020. 04 березня 2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 133/1880/18, провадження № 61-12000св19 (ЄДРСРУ № 88232181) вказав, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Верховний Суд України у своїй постанові від 26.06.2019 року (справа № 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. При цьому, суд виходив з того, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на його користь дізнався поза межами строку, передбаченого ч. 1 ст. 1270 ЦК України, і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Таким чином, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку, а необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. З огляду на наведене, суд вважає, що причина пропуску позивачем строку є поважною, вимога за позовом є обґрунтованою, тому позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved