Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Друга Білоцерківська міська державна нотаріальна контора Київської області, про стягнення боргу за кредитним договором. В обґрунтування поданого позову покликається на те, що 22.02.2017 між [PERSON] та Банком було укладено Кредитний договір № Р24.232.72994, згідно пункту 1.1. якого Банк надав Позичальнику кредит (грошові кошти) на поточні потреби в сумі 18440,00 грн. (вісімнадцять тисяч чотириста сорок гривень 00 копійок), а позичальник зобов`язався одержати кредит і повернути його разом з процентними платежами (процентами та платою за обслуговування кредитної заборгованості) згідно з умовами цього Договору. Відповідно до пункту 1.2. Кредитного договору Банк надав кредит строком на 48 місяців. За користування Кредитом Позичальник сплачує річну змінювану процентну ставку в розмірі, що визначається як змінна частина ставки, збільшена на 1.9900%. (згідно пункту 1.3 Кредитного договору). Позивач повністю виконав власні зобов`язання за Кредитним договором, надавши Позичальнику кредитні кошти у вище вказаному розмірі, що підтверджується меморіальними ордерами. [INFO] позичальник помер, про що Білоцерківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області було складено відповідний актовий запис №1187, підтвердженням чого є копія свідоцтва про смерть від 17.07.2019 серії [NUMBER] . Станом на дату смерті у позичальника існувала непогашена заборгованість перед позивачем за Кредитним договором, розмір якої станом на 22.09.2020 становить 12905,79 грн. (дванадцять тисяч дев`ятсот п`ять гривень 79 копійок). Заборгованість Позичальника за Кредитним договором, обчислена з урахуванням того, що починаючи з [INFO] (дата смерті позичальника) банком було припинено будь-які нарахування за Кредитним договором, з огляду на що за вказаним договором з відповідача підлягає стягненню весь несплачений на сьогодні залишок по тілу кредиту (основний та прострочений борг), що залишився неоплаченим позичальником, а також відсотки та інші нараховані платежі за користування кредитними коштами, нараховані по дату смерті позичальника. Позивач зазначає, що після отримання інформації про смерть позичальника АТ «Ідея Банк» надіслало до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області претензію кредитора від 05.03.2020, згідно якої повідомило про необхідність погашення спадкоємцями померлого позичальника наявної заборгованості за Кредитним договором. У відповідь позивач 30.03.2020 отримав лист Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області від 19.03.2020 за вих. №679/02-14, за змістом якого було підтверджено факт отримання вище вказаної претензії АТ «Ідея Банк» та повідомлено про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.02.2020 після смерті [PERSON] його дружині [PERSON] . Відтак, зважаючи на те, що свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] було видано його спадкоємцю лише 20.02.2020, що підтверджується листом Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області від 19.03.2020 №679/02-14, про що позивач довідався лише 30.03.2020, коли отримав вище вказаний лист, то вбачається, що АТ «Ідея Банк» дотримано строки пред`явлення вимоги до спадкоємця [PERSON] , який помер [INFO] , оскільки такий спливає лише 30.09.2020 . Узагальнюючи викладене вище, позивач звертає увагу, що [PERSON] помер [INFO] , до спадкоємця якого АТ «Ідея Банк» пред`явило вимогу за Кредитним договором - 05.03.2020, шляхом направлення претензії кредитора №12.1.4/30050 від 05.03.2020, адресованої Другій Білоцерківській міській державній нотаріальній конторі Київської області, з огляду на що позивачем було дотримано строки пред`явлення вимоги до спадкоємця померлого позичальника, оскільки такий, спливає лише 30.09.2020. Направлення вище вказаної Претензії кредитора від 05.03.2020 р. до Другої Білоцерківської державної нотаріальної контори Київської області узгоджується з пунктом 6.1 глави 6 розділу 3 частини ІІІ Методичних рекомендацій щодо вчинення нотаріальних дій, пов`язаних із вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна, видачею свідоцтв про право на спадщину та свідоцтв про право власності на частку в спільному майні подружжя, схваленим рішенням Науково-експертної ради з питань нотаріату при Міністерстві юстиції України від 29.01.2009, згідно якого нотаріус за місцем відкриття спадщини приймає вимоги кредиторів спадкодавця. Вимоги мають бути заявлені у письмовій формі і прийняті незалежно від строку настання права вимоги. Про заявлені вимоги нотаріус доводить до відома спадкоємців, які прийняли спадщину. Разом з тим, спадкоємець позичальника вимоги АТ «Ідея Банк» щодо погашення наявної заборгованості за Кредитним договором не задовольнила, що свідчить про порушення прав та інтересів АТ «Ідея Банк», як кредитора у даних правовідносинах, тому просить позов задоволити. Ухвалою суду від 29.09.2020 року відкрито провадження у справі № 461/7967/20 за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Ухвалою від 29.09.2020 року клопотання позивача про витребування доказів задоволено. 21.10.2020 до Галицького районного суду м. Львова надійшла копія спадкової справи № 626/2019 до майна померлого [INFO] [PERSON] . Ухвалою суду від 23.10.2020 р. змінено порядок здійснення провадження у справі та перейдено до розгляду справи за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 19.11.2020 р. у справі закрито підготовче судове засідання та призначено до судового розгляду. Провадження у справі не зупинялося, а тому не було підстав для його поновлення. Представник позивача в судове засідання не з`явився, згідно позовної заяви просить розглядати справу у його відсутності, позов підтримує та просить задоволити. Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлялася про дату, час та місце розгляду справи, що стверджується матеріалами справи. Крім цього, виклик відповідача до суду був здійснений через оголошення на офіційному вебпорталі судової влади України (через веб - сайт Галицького районного суду м.Львова). Клопотань про відкладення чи про розгляд справи у відсутності відповідача до суду не надходило, а також відповідач не подав відзив на позовну заяву. Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, згідно заяви просить суд проводити розгляд справи у його відсутності. /а.с.103/. Суд, вважає за можливе слухати у відсутності відповідача, оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін. Тому, за згодою представника позивача, у відповідності до вимог ст.280 ЦПК України, суд ухвалив справу розглядати у заочному порядку. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд встановив, що 22.02.2017 між [PERSON] та банком було укладено Кредитний договір № Р24.232.72994, згідно пункту 1.1. якого банк надав позичальнику кредит (грошові кошти) на поточні потреби в сумі 18440,00 грн. (вісімнадцять тисяч чотириста сорок гривень 00 копійок), а позичальник зобов`язався одержати кредит і повернути його разом з процентними платежами (процентами та платою за обслуговування кредитної заборгованості) згідно з умовами цього Договору. Відповідно до пункту 1.2. Кредитного договору Банк надав кредит строком на 48 місяців. За користування кредитом позичальник сплачує річну змінювану процентну ставку в розмірі, що визначається як змінна частина ставки, збільшена на 1.9900%. (згідно пункту 1.3 Кредитного договору). Позивач повністю виконав власні зобов`язання за кредитним договором, надавши позичальнику кредитні кошти у вище вказаному розмірі, що підтверджується меморіальними ордерами. Відповідно до ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. До відносин за кредитним договором застосовуються положення закону щодо договору позики, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Як вбачається із матеріалів справи, [INFO] позичальник [PERSON] помер, про що Білоцерківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області було складено відповідний актовий запис №1187, що стверджується копією свідоцтва про смерть від 17.07.2019 серії [NUMBER] . Станом на дату смерті у позичальника існувала непогашена заборгованість перед позивачем за Кредитним договором, розмір якої станом на 22.09.2020 становить 12905,79 грн. (дванадцять тисяч дев`ятсот п`ять гривень 79 копійок), що стверджується випискою по рахунку № [NUMBER] (до провадження в Україні міжнародних номерів банківських рахунків - 29094423272994), на який, у відповідності до пункту 2.1. Кредитного договору, позичальником здійснювалися платежі на погашення заборгованості за ним, а також довідкою - розрахунком заборгованості за Кредитним договором, видана АТ «Ідея Банк» 22.09.2020. Відтак, заборгованість позичальника за Кредитним договором, позивачем обчислена з урахуванням того, що починаючи з [INFO] (дата смерті позичальника) банком було припинено будь-які нарахування за Кредитним договором, з огляду на що за вказаним договором з відповідача підлягає стягненню весь несплачений на сьогодні залишок по тілу кредиту (основний та прострочений борг), що залишився неоплаченим позичальником, а також відсотки та інші нараховані платежі за користування кредитними коштами, нараховані по дату смерті позичальника. Як вбачається із матеріалів спадкової справи №626/2019 заведеної 15 липня 2019 р. до майна померлого [PERSON] , [INFO] до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини звернулася дружина померлого [PERSON] . /а.с.54/. Водночас, до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області із заявою звернувся син померлого [PERSON] , згідно якої останній відмовився від прийняття спадщини яка залишилася після померлого батька [PERSON] . /а.с.54/. 20 лютого 2020 року [PERSON] державним нотаріусом Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області Мельничук М.В. видано свідоцтво про право на спадщину за законом. /а.с.71/. Після отримання інформації про смерть позичальника АТ «Ідея Банк» надіслало до Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області претензію кредитора від 05.03.2020 вих. №12.1.4/30050. /а.с.74/, згідно якої повідомило про необхідність погашення спадкоємцями померлого позичальника наявної заборгованості за Кредитним договором. У відповідь позивач 30.03.2020 р. отримав лист Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Київської області від 19.03.2020 за вих. №679/02-14, за змістом якого було підтверджено факт отримання вище вказаної претензії АТ «Ідея Банк» та повідомлено про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.02.2020 після смерті [PERSON] його дружині [PERSON] . /а.с.78/. Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві та момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч. 1 ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Частиною 2 ст. 1281 ЦК України, передбачено, що кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Згідно ч. 3 ст. 1281 ЦК України, якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. Відповідно до ч. 4 ст. 1281 ЦК України, кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Згідно ч. 1 ст. 1282 ЦК України, спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, сформованих щодо позичальника (його РНОКПП: [NUMBER] ) від 02.09.2020 №222343002 після його смерті залишилося наступне спадкове майно: Ѕ квартири в житловому будинку [ADDRESS] із загальною вартістю в розмірі 35704,00 грн. Тобто вартість 1/2 вказаної квартири є більшою ніж заборгованість заявлена позивачем до стягнення із спадкоємця Позичальника. Оскільки зі смертю боржника зобов`язання з повернення кредиту входять до складу спадщини, то умови кредитного договору щодо строків повернення кредиту чи сплати його частинами не застосовуються, а підлягають застосуванню норми ст.1282 ЦК України щодо обов`язку спадкоємців задовольнити вимоги кредитора у порядку, передбаченому частиною другою цієї норми. Саме на підставі норм ст. ст. 1281 та1282 ЦК України кредитор заявив вимоги до спадкоємців. Разом з тим, положення ст.1282 ЦК України застосовуються у випадку дотримання кредитором норм ст.1281 ЦК України щодо строків пред`явлення ним вимог до спадкоємців. Недотримання цих строків, які є присічними (преклюзивними), позбавляє кредитора права вимоги до спадкоємців. Отже, встановлені ст.1281 ЦК України строки - це строки, у межах яких кредитор, здійснюючи власні активні дії, може реалізувати своє суб`єктивне право. Таку правову позицію висловив Верховний Суд України в своїй постанові від 12.04.2017 в цивільній справі № 6-2962. Встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , до спадкоємця якого АТ «Ідея Банк» пред`явило вимогу за Кредитним договором - 05.03.2020, шляхом направлення Претензії кредитора №12.1.4/30050 від 05.03.2020, адресованої Другій Білоцерківській міській державній нотаріальній конторі Київської області, з огляду на що позивачем було дотримано строки пред`явлення вимоги до спадкоємця померлого позичальника, передбачені ч.2 ст.1281 ЦК України, оскільки такий, спливає лише 30.09.2020. Направлення вище вказаної Претензії кредитора від 05.03.2020 до Другої Білоцерківської державної нотаріальної контори Київської області узгоджується з пунктом 6.1 глави 6 розділу 3 частини ІІІ Методичних рекомендацій щодо вчинення нотаріальних дій, пов`язаних із вжиттям заходів щодо охорони спадкового майна, видачею свідоцтв про право на спадщину та свідоцтв про право власності на частку в спільному майні подружжя, схваленим рішенням Науково-експертної ради з питань нотаріату при Міністерстві юстиції України від 29.01.2009, згідно якого нотаріус за місцем відкриття спадщини приймає вимоги кредиторів спадкодавця. Вимоги мають бути заявлені у письмовій формі і прийняті незалежно від строку настання права вимоги. Про заявлені вимоги нотаріус доводить до відома спадкоємців, які прийняли спадщину. Разом з тим, спадкоємець позичальника вимоги АТ «Ідея Банк» щодо погашення наявної заборгованості за Кредитним договором не задовольнила, що свідчить про порушення прав та інтересів АТ «Ідея Банк», як кредитора у даних правовідносинах. Згідно ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином, відповідно до умов договору. Відповідно до ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Частиною 1 статті 1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позичкодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позичкодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Згідно ст.629 ЦК України, договір є обов`язковим до виконання сторонами. Відповідно до ч.1 ст.625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Частина 1 ст.612 ЦК України визначає, що боржник, у даному випадку відповідач, вважається таким, що прострочив виконання зобов`язання, якщо він не виконав зобов`язання у строк, який встановлений договором чи законом. Відповідно до висновку наведеного Верховним Судом у постанові від 14.11.2018 р. у справі №543/15/17, згідно якого: «наведені норми матеріального права у сукупності з положеннями статті 16 ЦК України щодо способів захисту цивільних прав та інтересів та статті 1218 ЦК України про те, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, не обмежує права кредитора обрати будь-який законний спосіб для відновлення прав, у тому числі і звернутися до спадкоємців позичальника із вимогою про стягнення кредитної заборгованості в межах вартості майна, одержаного у спадщину». Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно із частиною сьомою статті 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. А згідно ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таким чином, враховуючи вищенаведене та те, що під час розгляду справи судом були створені всі необхідні умови для всебічного та повного дослідження обставин справи. Разом з тим, незважаючи на належне повідомлення про час та місце судового розгляду згідно встановлених ЦПК України вимог, відповідач не прибув до суду та не надав суду належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на спростування заявлених позовних вимог. За таких обставин, суд вважає необхідним задовольнити заявлені позовні вимоги. Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем було сплачено судовий збір у сумі 2102 грн., а тому вказана сума підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, відповідно до ст.141 ЦПК України.

Outcome: approved