Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-12 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якому просить стягнути з відповідача на його користь заборгованість по заробітній платі в розмірі 40362 грн. 06 коп. В обґрунтування позову зазначив, що він з 29.09.2012 року був прийнятий в порядку переводу з ТОВ «УПЄК-Техсервіс» до ПРАТ «ХАРП», де працював на посаді електромонтера по ремонту та обслуговуванню обладнання 6 розряду цеха ремонтов шарикового виробництва. В порушення чинного законодавства про працю відповідач виплачував заробітну плату несвоєчасно та не в повному обсязі. З жовтня 2019 року заробітну плату не виплачували, у зв`язку з чим він був вимушений звільнитися з роботи. 15.06.2020 року позивача було звільнено з підприємства за власним бажанням. Заборгованість по заробітній платі за період з 01.11.2019 року по 15.06.2020 року складає 40362. 06 грн. Ухвалою суду від 22.10.2020 року відкрито провадження у справі, розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Представник позивача адвокат Головіна О.С. в поданій через канцелярію суду заяві просила розглядати справу за її відсутності та відсутності позивача, зменшила розмір позовних вимог на 300 грн. та просила позовні вимоги задовольнити в розмірі 40062 грн. 06 коп. Не заперечувала проти заочного розгляду справи. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, в поданій заяві просить відкласти розгляд справи на іншу дату, посилаючись на карантинні заходи та той факт, що відбулось зменшення заборгованості по зарплаті перед позивачем, однак останній про це не повідомив суд. Однак вказану причину неявки представника відповідача суд вважає не поважною, оскільки підприємство могло б забезпечити явку представника підприємства в судове засідання або ж надати відзив на позов. Також у відповідності до вимог ст. 275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У зв`язку з цим, суд, згідно вимогам ст. ст.\~223\~ч.4,\~280-281 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи. Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступних висновків. Відповідно до ч.1ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позивачем вимог на підставі наданих сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, доказів. Згідно з ч.3 ст.\~12\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Судом встановлено, що [PERSON] працював на ПАТ «Харківський підшипниковий завод» з 29.09.2019 року електромонтером по ремонту та обслуговуванню електрообладнання 6 розряду цеха ремонтов шарикового виробництва на підставі наказу №140/19 від 29.09.2019 року. 15.06.2020 року наказом №166/19 [PERSON] було звільнено з посади за власним бажанням згідно ст.38 КЗпП України, що підтверджується копією трудової книжки серія [NUMBER] . Стаття 43 Конституції України\~гарантує, що кожен має право на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Відповідно до ч.1\~ст.1 ЗУ «Про оплату праці»\~заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору (ч.1\~ст.21 Закону України «Про оплату праці»). Відповідно до\~ст.116 КЗпП\~при звільненні\~працівника\~виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо\~працівник\~в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок.\~Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні,\~власник або уповноважений ним орган\~в усякому випадку\~повинен\~в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану нею суму. З листа ГУ Держпраці у Харківській області Управління з питань праці від 03.07.2020 року вбачається, що згідно наданої адміністрацією підприємства ПАТ «Харківський підшипниковий завод» станом на 15.06.2020 року на момент звільнення [PERSON] йому належало від підприємства загальна сума 40362. 06 грн., станом на 03.07.2020 року заборгованість із невиплаченої заробітної плати складає 40362. 06 грн. за період з листопада 2019 року по червень2020 року. На день розгляду справи представник позивача адвокат Головіна О.С. зменшила розмір позовних вимог на 300 грн, оскільки в листопада 2020 року відповідач виплатив позивачу 300 грн. та розмір заборгованості по заробітній платі складає 40062. 06 грн. У частині другій\~статті 233 КЗпП України\~передбачено, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком. Таким чином, оскільки відповідач порушив право відповідача на отримання заробітної плати, має заборгованість перед позивачем, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про стягнення заборгованості по заробітній платі є обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню. Питання щодо судових витрат суд вирішує відповідно до вимог\~ст. 141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: approved