Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-19 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить звільнити з під арешту спадкове майно померлої [PERSON], а саме квартиру за адресою: Харківська область, м. Лозова, мікрорайон 4[ADDRESS], яка відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно належала [PERSON], накладеного постановою [PERSON] міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області\~від 17.11.2014 року. Позивач у судове засідання не зявився, його представник надав заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутністю, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просить їх задовольнити (а.с. 25). Представник відповідача у судове засідання не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутністю. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що 04 травня 2015 року померла мати позивача - [PERSON] (а.с. 5,6). Після її смерті залишилось спадкове майно, що складається із двокімнатної квартири за адресою: Харківська область, м. Лозова, мікрорайон 4[ADDRESS], що належала померлій на підставі приватної власності (а.с. 7-9). Згідно листа [PERSON] міськрайонного ВДВС від 03.04.2017 року №4933, до останнього надійшов судовий наказ Лозівського міськрайонного суду від 16.07.2014 року по справі №629/2900/14-ц про солідарне стягнення з [PERSON] та [PERSON] на користь КП «ЖУК» боргу в розмірі 9232,47 грн. (а.с. 11). 17.11.2014 року державним виконавцем було винесено постанову про арешт всього майна боржника ( 7). 24.11.2014 року державним виконавцем винесено постанову про звернення стягнення на заробітну плату (доходи) боржника та направлено до бухгалтерії УПФУ в [PERSON] районі для утримання з пенсії [PERSON] заборгованості у сумі 9232,47 грн., виконавчого збору у сумі 923,25 грн. та витрат на проведення виконавчих дій 72,72 грн. З пенсії [PERSON] було утримано на користь КП «ЖУК» 241,78 грн. 29.05.2015р. у звязку зі смертю боржника, державним виконавцем було винесено постанову про закінчення виконавчого провадження. Не погоджуючись із судовим наказом від 16.07.2014 року по справі №629/2900/14-ц, позивач 20.01.2017 року звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області із заявою про скасування вищезазначеного судового наказу. Ухвалою суду від 03.03.2017 року судовий наказ від 16.07.2014 року скасовано (а.с.12). Позивач є єдиним спадкоємцем померлої [PERSON] та у зв'язку із накладенням арешту на майно померлої не має змоги оформити свої спадкові права (а.с. 19). [PERSON] міськрайонного ВДВС від 03.04.2017 року №4933 позивачу відмовлено у скасуванні постанови про арешт майна боржника в звязку з відсутністю законних підстав, зазначено, що арешт може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, субєкта оціночної діяльності - субєкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у звязку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. За змістом ст.ст. 3,4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Частиною першою статті 321 ЦК України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391 ЦК України передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. З огляду на те, що вищевказаний судовий наказ, на виконання якого накладено арешт на майно боржника, скасовано, і позивач не має можливості реалізувати у інший спосіб свої майнові права, вони підлягають захисту шляхом зняття арешту з майна, тим самим позовні вимоги підлягають задоволенню.

Outcome: approved