Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-07 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , в якій просив суд змінити способи участі [PERSON] , [PERSON] в спілкуванні та вихованні онуки - [PERSON] , [INFO] , встановлені рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 серпня 2014 року, справа № 216/1169/14-ц, та встановити способи участі [PERSON] , [PERSON] в спілкуванні та вихованні онуки - [PERSON] , [INFO] , у такому порядку: кожну першу п`ятницю кожного місяця з 16.00 год. до 19.00 год. за місцем проживання відповідачів. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що він перебував у зареєстрованому шлюбі з донькою відповідачів - [PERSON] . За час шлюбу у нас народилась донька - [PERSON] , яка після смерті матері проживає разом з ним. У 2014 році відповідачі звернулись до суду з позовом про усунення перешкод у спілкуванні і вихованні онуки. Рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28 серпня 2014 року, справа №216/1169/14-ц, 22-ц/774/1722/К/14 позовні вимоги було задоволено частково та встановлений спосіб участі в спілкуванні та вихованні онуки: відповідачі забирають онуку до місця свого проживання з 16-00 години кожної першої та третьої п`ятниці місяця, з обов`язковим поверненням о 10-00 годині неділі батьку (позивачу) до постійного місця проживання дитини; відповідачі забирають для оздоровлення онуку щорічно на час щорічних відпусток згідно з графіком відпусток та за попередньою домовленістю з батьком дитини; дозволити відповідачам зустрічі з онукою на половину святкових днів та канікул за попередньою домовленістю з батьком дитини. Він на протязі всього часу неухильно дотримувався визначеного способу участі в спілкуванні та вихованні відповідачами власної онуки. Минуло вже багато часу з моменту ухвалення рішення суду, дитина подорослішала та на сьогоднішній день не бажає дотримуватись саме вказаного графіку, висловлює свої думки з приводу рішення суду, бажає відвідувати дідуся та бабусю, але не будучи обмеженою у сурові рамки, визначені з урахуванням її інтересів 6-ти річної давнини. Донька бажає приймати участь у прийнятті рішення щодо днів та часу побачень. У доньки є друзі (коло спілкування), з якими вона також бажає проводити час у вихідні дні, наприклад відвідувати їх вдома, відвідувати розважальні заклади, гуляти на вулиці тощо. Поспілкувавшись з дитиною, вислухавши її, дійшли згоди та бажання порушити питання про зміну способу участі у вихованні та вільному спілкуванню, а саме встановити способи участі у такому порядку: кожну першу п`ятницю кожного місяця з 16.00 год. до 19.00 год. за місцем проживання відповідачів. Вказаний вище порядок спілкування буде достатнім і відповідати принципу розумності, справедливості, збалансованості між інтересами всіх учасників сімейних відносин, пріоритетному інтересу дитини, сприятиме якнайкращому підтриманню стосунків з дитиною та забезпечить участь у вихованні дідуся та бабусі, виходячи з віку дитини та обставин справи. Позивач [PERSON] у судовому засіданні підтримав позовні вимоги, надав пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнала, пояснила, що дійсно між нею та батьком дитини склалися напружені стосунки, не завжди можуть знайти компроміс у вирішенні деяких питань, які стосуються спілкування та виховання її онуки. Вони з чоловіком намагаються більше часу приділяти дитині уваги, дівчинка має власну кімнату у їх будинку, облаштовану всім необхідним для гармонійного та повноцінного розвитку. Вони разом з онукою кожного літа їздять на відпочинок до моря. Той порядок спілкування з [PERSON] , який просить встановити позивач, її не влаштовує, оскільки це дуже мало часу для спілкування. Представник третьої особи Органу опіки та піклування виконавчого комітету Центрально-Міської районної у місті ради Міхальцова В.А. вважала можливим спілкування відповідачів з онукою, проте у спосіб, що відповідатиме інтересам дитини, визначений у висновку органу опіки та піклування, а саме під час спілкування з дитиною, остання пояснила, що їй більш зручніше бачитись з дідом та бабою, у вихідний день, неділю. Відповідачі бажають підтримувати родинні стосунки з малолітньою [PERSON] , приймати участь у її вихованні та особисто спілкуватися з онукою, щорічно оздоровлювати дівчинку та приймати участь в її утриманні. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вважає той спосіб участі у спілкуванні та вихованні дитини, який просить встановити позивач, є більш доцільним та таким, який повністю враховує інтереси дитини. Допитана у судовому засіданні свідок малолітня [PERSON] суду пояснила, що вона вчиться у 7 класі, мешкає разом з батьками. Бабуся та дідусь мешкають недалеко, приблизно йти 5 хвилин від її будинку до їх будинку. Вона дуже любить своїх дідуся та бабусю, вони піклуються про неї. Часто спілкується з ними по телефону. Коли вона не бажає йти до них у гості, бабуся не свариться та не ображається, ставиться з розумінням. Разом їздили на море, возили до Києва, бабуся купує одяг та іграшки. Бажає бачитися з бабусею та дідусем коли їй цього хочеться, а не за рішенням суду. Батько з бабусею можуть домовитися, але вони цього не бажають. Їй зручніше ходити до бабусі з дідом саме в неділю. Заслухавши сторін, свідка, дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив наступні обставини та відповідні правовідносини. [PERSON] перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . від шлюбу у них народилася дитина - [PERSON] . В травні 2012 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. [INFO] [PERSON] померла. Малолітня [PERSON] залишилась проживати разом з батьком [PERSON] . Рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 28.08.2014 року встановлений спосіб участі [PERSON] та [PERSON] в спілкуванні та вихованні онуки [PERSON] , [INFO] :\~\~ [PERSON] та [PERSON] забирають онуку [PERSON] , [INFO] , до місця свого проживання з 16-00 години\~\~кожної першої та третьої п`ятниці місяця, з обов`язковим поверненням о 10-00 годин неділі батьку [PERSON] до постійного місця проживання дитини. [PERSON] та [PERSON] забирають для оздоровлення\~\~онуку [PERSON] , [INFO] , щорічно на час щорічних відпусток [PERSON] та [PERSON] згідно з графіком відпусток та за попередньою домовленістю з батьком дитини. Дозволити [PERSON] та [PERSON] зустрічі\~\~з\~\~онукою [PERSON] , на половину святкових днів та канікул за попередньою домовленістю з батьком дитини. Згідно рішення Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19.08.2020 року [PERSON] усиновила малолітню [PERSON] , [INFO] . 03 жовтня 2020 року Центрально-Міським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) повторно видано свідоцтво про народження малолітньої [PERSON] , в якому зазначено матір`ю дитини [PERSON] . Згідно висновку виконавчого комітету Центрально-Міської районної у місті ради в особі органу опіки та піклування від 22.11.2021 року, останній вважає за доцільне змінити спосіб участі [PERSON] , [PERSON] у вихованні малолітньої онуки, [PERSON] , [INFO] , та визначити місце і час їхнього спілкування за таким графіком: щотижня, у неділю, з 10.00 до 18.00, за місцем проживання [PERSON] , [PERSON] , за адресою: [ADDRESS] ; у святкові та канікулярні дні року, за вищевказаною адресою, за попередньою домовленістю з малолітньою [PERSON] та її батьками, [PERSON] , [PERSON] ; щорічно оздоровлювати малолітню [PERSON] під час щорічних відпусток [PERSON] . У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Згідно із частиною восьмою\~статті 7 СК України\~регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Частиною першою\~статті 11 Закону України «Про охорону дитинства» сім`я\~є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Відповідно до\~статті 12 Закону України «Про охорону дитинства»\~виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. У частині першій\~статті 257 СК України\~встановлено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Законодавцем визначено механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення (частини друга, третя\~статті 257 СК України). Відповідно до\~статті 263 СК України\~спори щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до\~статті 159 цього Кодексу. Відповідно до частини другої\~статті 159 СК України\~суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване\~статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідом, бабою та внуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль. Положення\~статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються, зокрема, і на відносини між бабою, дідом та внуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ у справі «Крускіч проти Хорватії» від 25 листопада 2014 року). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми внуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з внуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ «Богоносови проти Росії» від 05 березня 2019 року). Тривалість часу, проведеного дитиною з бабою чи дідом може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа «Гокканнен проти Фінляндії», ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа «Мамчур проти України» ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа «Крапівін проти Росії», ЄСПЛ від 12 липня 2016 року). У пункті 100 рішення Європейського суду з прав людини від 11 липня 2017 року у справі «М. С. проти України» (заява № 2091/13) та у пункті 76 рішення Європейського суду з прав людини від 16 липня 2015 року у справі «Мамчур проти України» (заява № 10383) зазначено, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним. Під час розгляду справи судом встановлено, що відповідачі, не зважаючи на наявність стійкого конфлікту з позивачем, мають емоційний зв`язок з дитиною, оскільки тривалий час спілкувались з нею, приймали участь у її вихованні, що підтверджує допитана у судовому засіданні малолітня [PERSON] . Дитина розуміє, що відповідачі є її дідусем та бабусею, які піклуються про неї, дбають та люблять. Визначаючи спосіб спілкування відповідачів та участі у вихованні малолітньої онуки, суд враховує вік дитини, висновок органу опіки та піклування, наявність емоційного зв`язку дитини з відповідачами, та вважає, що графік побачень та порядок участі [PERSON] та [PERSON] у вихованні малолітньої [PERSON] , запропонований виконавчим комітетом Центрально-Міської районної у місті ради буде відповідати інтересам малолітньої дитини та умовам її нормального розвитку, виховання та навчання, сприятиме забезпеченню найкращих інтересів дитини, з метою створення умов для реалізації прав бабусі та дідуся на особисте спілкування з онукою, та відповідатиме інтересам сторін.

Outcome: dismissed