Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги, що 28 березня 2016 року між Бучанською міською радою в особі заступника Бучанського міського голови Смолькіна Олександра Петровича, з одного боку та [PERSON] , яка зареєстрована: [ADDRESS] (паспорт [NUMBER] , виданий Богунським РВ ГУ МВС України в Житомирській області), було укладено договір пайової участі № 86 від 28 березня 2016 року. Відповідно до\~п.1.1\~Договору,\~Замовник зобов`язується\~прийняти пайову\~участь у\~сумі 67\~724,00\~грн.\~у розвиток\~інфраструктури м.\~Бучі та\~перерахувати до\~спеціального фонду\~м.\~Бучі на\~рахунок,\~відкритий в\~Управлінні Державного\~казначейства в\~Київській області,\~грошові кошти\~врозмірі, визначеному у Розрахунку величини пайової участі в розвитку інфраструктури м. Бучі, у зв`язку з будівництвом житлового будинку на [ADDRESS] . Відповідно до п. 2.1 Договору, Замовник зобов`язується перерахувати кошти в сумі, зазначені у п. 1.1 розділу І цього договору, згідно з розрахунком пайової участі замовника, що є невід`ємною частиною цього Договору, до введення об`єкта в експлуатацію. 11 листопада 2015 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області було зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта. Згідно довідки Фінансового управління Бучанської міської ради № 243 від 30.06.2017 року кошти від [PERSON] в рахунок оплати пайової участі у розвитку населеного пункту згідно договору № 94 надійшли не в повному обсязі. Загальна сума перерахованих коштів становить 2\~680,00 грн., з передбачених договором 67\~724,00 грн. Загальна сума недоотриманих коштів становить 65\~044,00 грн. Станом на 03.07.2017 року відповідно до довідки Фінансового управління про розрахунок пені по [PERSON] за прострочення платежів про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, сума пені становить 25\~607,46 грн. Всього сума до стягнення становить 90\~654,46 грн. Відповідно до п. 4.2. укладеного Договору, у випадку несвоєчасного внесення коштів як пайової участі в розвиток інфраструктури м. Буча Замовник сплачує пеню в розмірі 0,1 % від загальної суми пайової участі, визначеної п.1.1 розділу І цього договору, за кожен день прострочення платежу, але не більше подвійної облікової ставки НБУ, що діє на момент прострочення виконання зобов`язання. Згідно з вимогами ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Виконавчим комітетом Бучанської міської ради був направлений лист від 08.07.2016 року № 04-09/684, щодо відмови у зменшення розміру пайових внесків відповідно до рішення Бучанської міської ради від 26.05.2016 року та повідомлено про термінову сплату коштів пайової участі або у випадку наявності підстав, звернутись із заявою до Бучанської міської ради про розстрочення платежу. На даний момент жодних листів про розстрочення платежу від [PERSON] не надходило. Таким чином, [PERSON] кошти зі сплати пайового внеску та штрафних санкцій не сплатила та умови договору не виконала. Несплата [PERSON] пайового внеску, призводить до недоотримання коштів місцевим бюджетом. Невиконання [PERSON] договірних зобов`язань, вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, призводить до порушення інтересів Бучанської міської ради, які полягають в забезпеченні державної політики у сфері містобудування. У зв`язку з вищевикладеним, позивач просив стягнути з [PERSON] на користь Бучанської міської\~ради 90\~654,46 грн., з них кошти пайової участі у сумі 65\~044,00 грн. та нараховану пеню у сумі 25\~607,46 грн., а також стягнути судові витрати. В подальшому позивач зменшив розмір позовних вимог, просив стягнути нараховану пеню за договором № 94 від 28.03.2016 року, яка складає 25\~607,46 грн. Представник позивача в судове засідання не з`явився, до суду від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без їх участі, заявлені вимоги підтримують у повному обсязі та просять їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час, місце та дату судового розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується зворотними повідомленнями про отримання поштової кореспонденції суду, а тому відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без його участі та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. 20.11.2017 року до суду надійшло заперечення від відповідача, згідно якого вважає, сума пайового внеску нею сплачена, а сума штрафних санкцій є незаконною та безпідставною. Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає позов таким, що підлягає до задоволення, виходячи з наступного. Так, судом встановлено, що 28 березня 2016 року між Бучанською міською радою в особі заступника Бучанського міського голови Смолькіна Олександра Петровича, з одного боку та [PERSON] , яка зареєстрована: [ADDRESS] (паспорт [NUMBER] , виданий Богунським РВ ГУ МВС України в Житомирській області), було укладено договір пайової участі № 86 від 28 березня 2016 року. Відповідно до\~п.1.1\~Договору,\~Замовник зобов`язується\~прийняти пайову\~участь у\~сумі 67\~724,00\~грн.\~у розвиток\~інфраструктури м.\~Бучі та\~перерахувати до\~спеціального фонду\~м.\~Бучі на\~рахунок,\~відкритий в\~Управлінні Державного\~казначейства в\~Київській області,\~грошові кошти\~врозмірі, визначеному у Розрахунку величини пайової участі в розвитку інфраструктури м. Бучі, у зв`язку з будівництвом житлового будинку на [ADDRESS] . Відповідно до п. 2.1 Договору, Замовник зобов`язується перерахувати кошти в сумі, зазначені у п. 1.1 розділу І цього договору, згідно з розрахунком пайової участі замовника, що є невід`ємною частиною цього Договору, до введення об`єкта в експлуатацію. 11 листопада 2015 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області було зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації об`єкта. Згідно довідки Фінансового управління Бучанської міської ради № 243 від 30.06.2017 року кошти від [PERSON] в рахунок оплати пайової участі у розвитку населеного пункту згідно договору № 94 надійшли не в повному обсязі. Загальна сума перерахованих коштів становить 2\~680,00 грн., з передбачених договором 67\~724,00 грн. Загальна сума недоотриманих коштів становить 65\~044,00 грн. Станом на 03.07.2017 року відповідно до довідки Фінансового управління про розрахунок пені по [PERSON] за прострочення платежів про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, сума пені становить 25\~607,46 грн. Всього сума до стягнення становить 90\~654,46 грн. Відповідно до п. 4.2. укладеного Договору, у випадку несвоєчасного внесення коштів як пайової участі в розвиток інфраструктури м. Буча Замовник сплачує пеню в розмірі 0,1 % від загальної суми пайової участі, визначеної п.1.1 розділу І цього договору, за кожен день прострочення платежу, але не більше подвійної облікової ставки НБУ, що діє на момент прострочення виконання зобов`язання. Згідно з вимогами ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Виконавчим комітетом Бучанської міської ради був направлений лист від 08.07.2016 року № 04-09/684, щодо відмови у зменшення розміру пайових внесків відповідно до рішення Бучанської міської ради від 26.05.2016 року та повідомлено про термінову сплату коштів пайової участі або у випадку наявності підстав, звернутись із заявою до Бучанської міської ради про розстрочення платежу. На даний момент жодних листів про розстрочення платежу від [PERSON] не надходило. Таким чином, [PERSON] кошти зі сплати пайового внеску та штрафних санкцій не сплатила та умови договору не виконала. Несплата [PERSON] пайового внеску, призводить до недоотримання коштів місцевим бюджетом. Невиконання [PERSON] договірних зобов`язань, вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, призводить до порушення інтересів Бучанської міської ради, які полягають в забезпеченні державної політики у сфері містобудування. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»,\~порядок залучення,\~розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Повноваження органів місцевого самоврядування у сфері будівництва визначені ст. 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», до яких, відповідно до п.1 статті віднесено організацію за рахунок власних коштів і на пайових засадах будівництва реконструкції і ремонту об`єктів комунального господарства та соціально-культурного призначення, жилих будинків, а також шляхів місцевого значення. На виконання\~вимог ст.\~40\~Закону України\~«Про регулювання\~містобудівної діяльності»,\~реалізовуючи власні\~повноваження у\~сфері будівництва,\~визначені ст.\~31\~Закону України\~«Про місцеве\~самоврядування в\~Україні»,\~Бучанська міськарада\~прийняла рішення\~№ 609-23-VІ від 29.03.2012 року «Про затвердження Порядку сплати пайової участі замовника у розвитку інфраструктури міста Буча» зі змінами та доповненнями згідно рішень Бучанської міської ради № 996-35-VІ від 27.12.2012 року, № 1276-42- VІ від 25.07.2013 року та № 1490-46- VІ від 28.11.2013 року, яким затвердила порядок залучення і використання пайової участі. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається в договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і поза майданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури у розвитку інфраструктури населеного пункту. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахуванням не може перевищувати: 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд, 4 відсотка загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для житлових будинків. Відповідно до\~п.\~8\~ст.\~40\~Закону України\~«Про регулювання\~містобудівної діяльності»,\~розмір пайової\~участі у\~розвитку інфраструктури\~населеного пункту\~визначається протягом\~десяти робочих\~днів з\~дня реєстрації\~органом місцевого\~самоврядування звернення\~замовника проукладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором. Кошти, отримані як пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту. Істотними умовами договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту є: розмір пайового внеску; терміни (графік) оплати пайового внеску; відповідальність сторін. Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайового внеску (участі) замовника у створення інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Відповідно до ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до І-ІІІ категорій складності, та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Відповідно до п. 2 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів» від 13.04.2011 року № 461, прийняття в експлуатацію об`єктів, що належать до І-ІІІ категорії складності, та об`єктів, будівництво яких здійснено на підставі будівельного паспорта, проводиться шляхом реєстрації Державною архітектурно-будівельною інспекцією та її територіальними органами поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~193\~ГК України,\~суб`єкти\~господарювання та\~інші учасники\~господарських відносин\~повинні виконувати\~господарські зобов`язання\~належним чином\~відповідно до\~закону,\~інших правових\~актів,договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Аналогічні приписи містить стаття 526 ЦК України, якою передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 527 ЦК України, боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту. За умовами ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Стаття 525 ЦК України передбачає, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Згідно зі ст.ст. 610, 611 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), а у разі порушення зобов`язання, настають правові наслідки, встановлені договором або законом. При цьому, у відповідності до вимог ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» кошти, отримані як пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту. Таким чином, інтереси Бучанської міської ради порушуються у зв`язку з тим, що ненадходження коштів пайової участі до місцевого бюджету перешкоджає виконанню місцевих програм та забезпеченню інтересів територіальної громади м. Буча в частині створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста. Згідно ст. 7 ГК України, відносини у сфері господарювання регулюються, цим Кодексом, законами України, нормативно-правовими актами Президента України та Кабінету Міністрів України, нормативно-правовими актами інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також іншими нормативними актами. Статтею 173 ГК України передбачено, що господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Відповідно до ч. 8 ст. 110 Цивільно-процесуального кодексу України, позови, що виникають з договорів, у яких зазначено місце виконання або виконувати які через їх особливість можна тільки в певному місці, можуть пред`являтися також за місцем виконанім цих договорів. Згідно поданих доказів, з урахуванням норм чинного законодавства, суд приходить до висновку, що позовна заява знайшла своє підтвердження в повному обсязі. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі\~неявки в\~судове засідання\~всіх учасників\~справи чи\~в разі\~якщо відповідно\~до положень\~цього Кодексу\~розгляд справи\~здійснюється судом\~за відсутності\~учасників справи,\~фіксування судового\~процесу за\~допомогою звукозаписувального\~технічного засобу\~не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. На підставі ст.ст. 526, 530, 549, 553, 554, 1049, 1054 ЦК України,

Outcome: approved