Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що [INFO] помер його дідусь - [PERSON]. Після смерті дідуся відкрилася спадщина. Дідусь був одружений з [PERSON], та мають спільну дитину - сина [PERSON], який являється його (позивача) батьком. Його бабуся та батько є спадкоємцями першої черги, та вчасно звернулися із заявами про прийняття спадщини після померлого [PERSON] 06.07.2017 року бабуся та батько подали заяви про відмови від прийняття спадщини на його (позивача) користь, так як це була остання воля померлого. Однак, батько і бабуся переплутали строк, вважали, що він починається з часу їх відмови, і в результаті повідомили його з помилковим строком його звернення. Заповіт дідусь не встиг скласти через стан здоров'я. 15.11.2017 року він звернувся до Десятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріусом винесено постанову про відмову у вчинені нотаріальних дій, оскільки він пропустив встановлений строк. Про останню волю дідуся він не знав, не знав і про відмову від прийняття спадщини батька та дідуся, повідомили про це згодом. В судове засідання позивач не з'явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надіслав письмовий відзив, в яких просив слухати справу за його відсутності та прийняти рішення на підставі поданих стороною доказів згідно чинного законодавства. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, надіслав лист про слухання справи за його відсутності. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 29.03.2018 року у справі відкрито провадження та призначено до підготовчого засідання. 01.06.2018 року підготовче провадження закрито та призначено справу до судового розгляду. 03.05.2018 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. 23.05.2018 року з Десятої київської державної нотаріальної контори на вимогу суду надійшла копія спадкової справи № 716/2017. В суді встановлено, що [PERSON] є сином [PERSON] та онуком [PERSON] і [PERSON]. Згідно свідоцтва про смерть - [INFO] [PERSON] помер. 06.07.2017 року Десятою київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу № 716/2017 щодо майна померлого [INFO] [PERSON]. 06.07.2017 року [PERSON] (дружина померлого) та [PERSON] (син померлого) подали до нотаріальної контори заяви про відмову від спадщини. 15.11.2017 року [PERSON] звернувся до Десятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON], та отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з пропуском строку звернення із заявою про прийняття спадщини. З пояснень [PERSON], наданих суду, слідує, що 06.07.2017 року вона подала заяву до нотаріальної контори про відмову від спадщини після смерті чоловіка на користь [PERSON] Про волю померлого чоловіка повідомила [PERSON] не вчасно. Просила суд задовольнити позов [PERSON] Встановлено, що спадкоємці першої черги за законом відмовилися від прийняття спадщини. З копії спадкової справи, відкритої Десятою київською державною нотаріальною конторою, встановлено, що після смерті [PERSON] із заявами про прийняття спадщини крім [PERSON], з урахуванням заяв про відмову від прийняття спадщини [PERSON] і [PERSON], ніхто не звертався. Наявність інших спадкоємців, крім [PERSON] матеріали справи не містять. Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який пережив, та батьки. Відповідно до ст. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину або відмовитися від її прийняття. Відповідно до ст. 1270 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шестимісячного строку з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. В суді було встановлено, що позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для звернення задля прийняття спадщини з поважних причин, а тому йому має бути наданий додатковий строк - три місяці, який є достатнім, для подачі заяви про прийняття спадщини. Жодних доказів на спростування доводів позивача, матеріали справи не містять. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved