Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-26 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в його обґрунтування посилаючись на те, що 21.10.2017 з вини відповідача [PERSON], яка мешкає поверхом вище, була залита квартира його матері [PERSON], яка померла 18.08.2017, розташована за адресою: [ADDRESS], та, зважаючи на необхідність збереження спадкового майна, ним, як спадкоємцем за законом на той час, було запропоновано відповідачу відшкодувати збитки або зробити ремонт в квартирі самостійно, однак порозуміння з відповідачем знайдено не було. Як зазначається позивачем при зверненні до суду, 16.01.2018 позивачем з метою оцінки вартості матеріальних збитків було укладено договір №01/18 з приватним підприємством «Експерт-Борисфен»; 22.01.2018 в присутності позивача та в присутності представника позивача [PERSON] за участі працівників субєкта оціночної діяльності було проведено огляд технічного стану квартири. Правом участі в огляді відповідача не скористалася, хоча була повідомлена по телефону смс-повідомленням про час і місце огляду. За результатами огляду було складено акт, яким були встановлені «сліди від залиття у вигляді підтьоків на стіні кімнати від стелі до самої підлоги, де розташований вимикач, що вказує на те, що вимикач та електрична проводка були залиті водою та сліди підтьоків на стелі кухні». Позивач зазначає, що 20.02.2018 право власності на вказану оформлено на імя позивача та отримано за актом приймання-здачі звіт субєкта оціночної діяльності ПП «Експерт-Борисфен» з висновком про розмір матеріальних збитків (розмір збитків складає 6 557 грн. 99 коп.). На вказаний час відповідачем в добровільному порядку збитки не відшкодовані, від спілкування відповідач відмовилась, у звязку з чим має місце звернення позивача до суду із даним позовом. На думку позивача вина відповідача в залитті квартири встановлена актом про залиття від 21.10.2017, складеним комісією у складі директора ОСББ «Кожемяки, 9» [PERSON], власника квартири № 55 [PERSON], [PERSON], сантехніка (квартира №153) [PERSON], відповідно до якого, тобто акту, місцем затоплення є квартира № 47: стеля кухні, стіна кухні мокрі; шпалери в суміжній з кухнею кімнаті пошкоджені; причиною затоплення є протікання води з крану гарячої води з бойлеру підігріву води к квартирі №51 (в неналежному стані крани) та звітом (актом технічного огляду) субєкта оціночної діяльності. Позивач зазначає, що в результаті пошкодження квартир водою йому завдана майнова шкода внаслідок нанесених пошкоджень від залиття конструктивних будівельних елементів двокімнатної кварти №47, розташованої за адресою: м. Дніпро, вул. Кожемяки, 9, розмір якої становить 6 557,99 грн. Також позивач вказує, що йому заподіяно моральної шкоди від залиття квартири, оскільки збитки були спричинені в час, коли його мати [PERSON] померла, спадщина не була документально оформлена, про що було добре відомо відповідачу, однак, вона висловлювалась перед співмешканцями будинку, що їй байдуже і що вона нікому і нічого відшкодовувати не збирається. Вказані обставини спричиняли весь цей час душевні страждання позивачу, які він оцінює в 1 000 грн. У позові заявлено вимогу про відшкодування майнової шкоди у розмірі 6 557,99 грн. та моральної шкоди у розмірі 1 000 грн., завданих внаслідок залиття квартири, та про стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат, які складаються з наступного: витрати повязані зі сплатою судового збору у розмірі 1057,20 грн., витрати за надання висновку спеціаліста у розмірі 2 500 грн. та комісія банку в сумі 28,07 грн. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав\~ у повному обсязі, посилався на обставини, зазначені в позовній заяві, та просив суд повністю задовольнити поданий позов. Відповідач позов не визнала та заперечувала проти його задоволення. В наданому на позовну заяву відзиві відповідач зазначила, що на підтвердження своїх доводів позивач надав акт про залиття, який складено без запрошення її та відповідно без її участі, чим її позбавили можливості надати для огляду свою квартиру, тим самим спростувати помилкове твердження, що начебто її квартира залила квартиру позивача, через що вона не мала можливості подати необхідні заперечення до акту. Згаданий акт складено лише із залученням однієї сторони позивача та із оглядом лише однієї квартири позивача без огляду її квартири, у звязку з чим комісією зроблено передчасний висновок про залиття нею квартири позивача. Відповідач вказує, що вона шкоди позивачу не завдавала та якби комісія оглянула її квартиру, то вона пересвідчилася би, що в її квартирі не було аварій чи прориву труб водопостачання і саме тому вона не могла залити водою квартиру позивача та завдати шкоду, про яку він згадує у позові. Також відповідач зазначає, що в акті про залиття не міститься необхідних реквізитів (адреса роботи комісії та дата залиття), тому згідно такого акту неможливо встановити на якій вулиці працювала комісія із фіксування затоплення та коли відбулися події, описані в акті про залиття. Відповідач вказує, що звіт про оцінку збитків має істотні недоліки, оскільки у звіті надається інформація про вартість матеріалів та робіт, на підставі якої підготовлено звіт, але у звіті відсутні посилання на джерела отримання інформації про таку вартість; в акті про залиття згадані зіпсуті шпалери, але не вказано характер пошкоджень, також в акті не зафіксована площа шпалер, що постраждали в результаті залиття, без чого, на думку відповідача, неможливо стверджувати про тотожність розміру та характеру пошкоджень згідно акта про залиття та звіту про оцінку збитків. На переконання відповідача доводи позивача про спричинення нею шкоди є припущенням, яке не підтверджене належними доказами. У відповіді на відзив представник позивача зазначив, що покази відповідача про відсутність можливості оглянути залиту квартиру позивача є неправдивими, оскільки вона першою бачила результат залиття разом з власником квартири №55 вказаного будинку [PERSON], після чого сама запросила сантехника ОСББ (квартира №153) [PERSON], який і встановив факт залиття та його причини, продемонструвавши все відповідачу. Сама відповідач повідомила про ці обставини позивача, зазначивши, що його майну заподіяна шкода з її вини, їй прикро і вона готова відшкодувати збитки, для чого запропонувала почекати доки шпалери просохнуть, щоб більш наглядно було видно наслідки залиття та після цього вона ще декілька разів спілкувалася телефоном з позивачем, жодного разу не заявивши про інші причини залиття його квартир. Також представником позивача зазначено, що є неправдивими покази відповідача і в частині того, що в її квартирі нічого не протікало і до неї не заходили члени комісії акту про залиття. В квартирі відповідача були члени комісії та було сфотографовано підлогу, на якій зафіксовано протікання та коли в квартиру відповідача заходив [PERSON], то дійсно лінолеум вже було витерто, однак в присутності наймачки приміщення, яка там мешкає постійно без реєстрації, відповідача та її чоловіка було встановлено наявність води під лінолеумом. Крім цього, на прохання відповідача сантехнік [PERSON] сам особисто встановив причини залиття несправність крану гарячої води, що і продемонстрував у присутності відповідача та інших осіб. Зважаючи на невелику кількість підтікання води та залиття квартири позивача, ця причина і була всіма членами комісії встановлена і погоджена усно на той момент з [PERSON], яка погодилась з таким висновком. Участь у комісії з боку директора ОСББ є обовязковою для того, щоб виключити відповідальністю юридичної особи за збитки спричинені власнику квартири залиттям з причин несправності інженерних мереж, які належать на праві спільної власності всім співвласникам приміщень. Представник позивача у відповіді на відзив також зазначив, що адреса складення акту вказана на бланку обєднання співвласників багатоквартирного будинку «Кожемяки, 9», яке є балансоутримувачем вказаного будинку і відповідно до статуту несе відповідальність перед співвласниками приміщень та іншими особами, тому директором ОСББ і було складено акт комісії та засвідчено його печаткою. Дата затоплення вказана на акті і одночасно є датою складення акту та датою спричинених збитків. Щодо зазначених відповідачем недоліків звіту з оцінки вартості збитків від залиття, представник позивача вказав, що вони є неспроможними і, якщо відповідач не згоден з висновком про розмір збитків та форму, в якій його викладено, він може просити суду призначити експертизу. Відповідач у своїх запереченнях на відповідь на відзив на позовну заяву зазначила аналогічні доводи, викладеним у відзиві на позовну заяву. Допитана судом свідок [PERSON] пояснила, що вона є директором ОСББ «Кожемяки, 9, м. Дніпро» та нею особисто складався акт про залиття та вона особисто була в квартирі позивача та квартирі відповідача двічі: один раз відчиняв двері наймач, а іншого разу відповідач. Свідок пояснила, що їй зателефонував сусід з квартири №55, який тимчасово з дозволу позивача мешкає у квартирі №47 [PERSON], та позивач та повідомили, що відбулося залиття. Вони піднялися до квартири відповідача, де двері відчинив наймач, свідок зателефонувала відповідачу, порадила викликати сантехніка, потім прийшов сантехнік, вона склала акт, він підписав, відповідач з усім погодилася та сказала, що буде ремонтувати. Також свідок пояснила, що затоплення було не перший раз, часто відбувалося, коли був інший власник. Цього разу було мокро, води не було. Було виявлено під мийкою два крани, як пояснив сантехнік, один кран в неналежному стані. Бойлера вона не бачила, члени комісії з пяти чоловік збиралися поодиноко. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він проживає за адресою: [INFO], та він підписував акт про залиття. Йому зателефонувала квартирант з квартири №51 та сказала, що затопила сусідів, пішла подивитися, звідки біжить вона та виявила, що бойлер був знятий. Холодної течії води не було, а на гарячій воді була відкручена гайка, на той час гарячої води не було і в кран гарячої врони надходила холодна вода, яка лилася на підлогу; лінолеум і все було мокре. Даний свідок також пояснив, що в його присутності була власник квартири і вона з усім погодилась. Акт залиття підписували пізніше, не в цей день. До нижньої квартири він не заходив, також пояснив, що він слюсар-сантехнік та працював слюсарем сантехніком все життя з 1970 р. Бойлера у квартирі відповідача не було, була перемичка, його запросили туди знайти течію і він побачив, що прориву не було, а не було докручене зєднання на крані на кухні, вода без тиску, але текла, за пять хвилин десь 200 мл стакан натікало, під лінолеумом стояла вода. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він проживає за адресою: [INFO]. В момент затоплення він проживав у квартирі № 47. Затоплення він виявив близько 09.00 години ранку, про що повідомив позивача. Потім він піднявся до квартири зверху, де відповідач йому показала, що у квартирі сухо та в кухні він попросив підняти лінолеум, під яким він побачив мокру підлогу, яку показав відповідачу, на що остання сказала, що це їх топить сусід зверху та цим сусідом виявився він, після чого піднявся до своєї квартири та показав, що там нічого не тече. Свідок пояснив, що за кілька днів до затоплення в туалеті капало зі стелі. На питання відповідача, свідок зазначив, що він не збирався з комісією для огляду квартири, йому принесли акт, він поставив в ньому підпис, що мала місце течія. В акті помилково вказано літеру «Д» в його імені, але він його не складав. Йому відомо, що було встановлено, що спочатку було невелике протікання, яке вилилось в такий результат, та фактично він бачив мокру підлогу та сухий лінолеум. Оцінив докази, надані учасниками справи, у порядку ст.ст. 76 81, ст. 83 ЦПК України, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позову повністю, виходячи з наступного. Як встановлено судом, позивачу на праві особистої приватної власності належить квартира № 47 у будинку № 9 по вул. Кожем?яки у м. Дніпрі. 21.10.2017 відбулося залиття квартири №47 у будинку №9 по вул. Кожем?яки у м. Дніпрі; залиття відбулося з вини відповідача, яка мешкає у кв. 51 у буд. №9 по вул. Кожем?яки у м. Дніпрі та є власником зазначеної квартири (а.с. 69-72, 73). Залиття відбулося з вини відповідача, що підтверджується відповідним актом про залиття (а.с. 6, 21 звор.). Причиною залиття стало затоплення холодним водопостачанням з квартири №51 в квартиру №47, протікає вода з крану гарячої води, яка подається з бойлеру, в неналежному стані крани. Відповідно до акту технічного стану від 22.01.2018, складеного ПП «Експерт-Борисфен» (експерт оціночної діяльності, що діє на підставі Сертифікату субєкта оціночної діяльності №370/17 від 25.04.2017, виданий ДФМУ) візуальним оглядом пошкоджених конструктивних квартири за адресою: [ADDRESS] встановлено сліди залиття по поверхні шпалер стіни в кімнаті №4; стіни залиття по поверхні шпалер стіни в районі електричного вимикача житлової кімнати № 4; сліди залиття (окремі кольорові розводи) стелі (а.с. 22). Згідно звіту від 22.01.2018 про оцінку вартості матеріального збитків, що призвели до завдання майнової шкоди [PERSON] внаслідок нанесених пошкоджень від залиття конструктивних будівельних елементів двокімнатної квартири №47, розташованої за адресою : м. Дніпро, вул. Кожемяки, буд. 9, вартість матеріальних збитків, що призвели до завдання майнової шкоди внаслідок нанесених пошкоджень від залиття конструктивних будівельних елементів на дату оцінки становить 6557, 99 грн. (а.с.12-27). За проведення оцінки вартості завданого збитку житлової квартири позивачем було сплачено грошові кошти у розмірі 2500, 00 грн. та сплачено комісію банку у розмірі 17,50 грн., що підтверджується Договором на виконання послуг з оцінки вартості матеріальних збитків № 01/18 від 16.01.2018, актом №01/18 приймання-здачі послуг з оцінки вартості матеріальних збитків 01.12.2017, квитанціями №ПН3150 та РН3150РКО від 23.01.2018 (а.с.11,10). Правовідносини виникли між учасниками справи із відшкодування шкоди.\~ Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені ст.ст. 1166, 1167 ЦК України. Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини. Актом ОСББ «Кожемяки, 9» факт залиття квартири позивача в результаті течі з квартири відповідача підтверджений; також вказаний факт підтвердили допитані в судовому засіданні свідки, втім, відповідач не довела, що шкода завдана не з її вини. Згідно ч. ч. 1,5-7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обовязків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Позивач надав достатні доказі про наявність факту залиття його квартири, а відповідач не спростував належними та допустимими доказами відсутність своєї вини у залитті квартири, хоча це його процесуальний обов'язок, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція заподіювача шкоди (така ж позиція зазначена в постанові Верхового Суду від 08.05.2018 у справі 638/9035-16ц ). Суд вважає, що відповідач своєю бездіяльністю, яка полягала в нездійсненні належного догляду за технічним станом кранів у власній квартирі, допустила аварійну ситуацію та не вжила достатніх заходів до своєчасного усунення пошкодження кранів і недопущення залиття нижче розташованої квартири, чим завдала позивачу майнової шкоди, розмір якої підтверджений звітом про оцінку матеріального збитку та складає 6557 грн. 99 коп. На переконання суду не є слушними доводи відповідача щодо невідповідності акту про залиття вимогам закону і розцінює таку позицію позивача, як спробу уникнути від цивільної відповідальності: позивач надав комісійний акт про залиття, яким би було зафіксовано сам факт затоплення, а також причини затоплення та завдані пошкодження. \~ Що стосується вимоги позову про відшкодування моральної шкоди, завданої залиттям квартири, то суд керується наступним. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода,\~завдана фізичній\~або юридичній\~особі неправомірними\~рішеннями,\~діями чи\~бездіяльністю,\~відшкодовується особою,\~яка її\~завдала,\~за наявності\~її вини,\~крім випадків,\~встановлених частиною\~другою цієї\~статті. Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав (ч. 1 ст. 23 ЦК України). Суд погоджується із доводами позивача щодо того, що в результаті протиправної поведінки відповідача позивач зазнав душевних страждань. Згідно\~ч. 3\~ст.\~23\~ЦК\~України\~розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ч. 4 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Оцінюючи розмір відшкодування позивачу моральної шкоди, з урахуванням вказаних позивачем та встановлених судом обставин та характеру спричиненої моральної шкоди, та виходячи з міркувань розумності, виваженості\~та справедливості, враховуючи те, що було порушено звичний спосіб життя позивача та завдано забагато клопоту, внаслідок пошкодження майна, тому суд вважає можливим стягнути на користь позивача на відшкодування моральної шкоди в розмірі, заявленому позивачем 1 000,00 грн. Розвязуючи вимогу позову про розподіл судових витрат, суд бере до уваги, що позивач не має пільг щодо сплати судового збору та ним в повному обсязі були сплачені судові витрати, що підтверджується письмовими доказами: судовий збір в сумі 1\~057 (одна тисяча пятдесят сім) грн. 20 (двадцять) коп., витрати, повязані з розглядом справи, в сумі 2\~500 (дві тисячі пятсот) грн., витрати, повязані з підготовкою справи до судового розгляду в сумі 28 (двадцять вісім) 07 (сім) коп. (п. 4 ч. 3 ст. 133 ЦПК України), у звязку з чим в силу вимог ч. 3 ст. 141 ЦПК України враховує, що ці витрати повязані з розглядом справи, розмір таких витрат є обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, а також значення справи для сторін,\~тому дані судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved