Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-25 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] сільської ради Верхньорогачицького району Херсонської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані наступним: 06.04.2014 року помер рідний брат позивача [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина до складу якої входять три земельні ділянки: - одна земельна ділянка площею 6,96 га, яка належала померлому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯБ № 499543, виданого 01.03.2006 року на підставі розпорядження голови Верхньорогачицької райдержадміністрації від 16.09.2005 року за № 477, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за № 010671800556, кадастровий номер 6521583300:06:008:0013. - друга земельна ділянка площею 6,2079 га, яка належала померлому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЛ № 343016, виданого 12.04.2011 року на підставі розпорядження голови Верхньорогачицької райдержадміністрації від 24.09.2010 року за № 443, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за № 652150001000026, кадастровий номер 6521583300:06:008:0012. - третя земельна ділянка площею 0,4898 га, яка належала померлому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯЛ № 343015, виданого 12.04.2011 року на підставі розпорядження голови Верхньорогачицької райдержадміністрації від 24.09.2010 року за № 443, зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю за № 652150001000027, кадастровий номер 6521583300:06:055:0025. Всі земельні ділянки розташовані на території [PERSON] сільської ради Верхньорогачицького району Херсонської області. До дня своєї смерті спадкодавець був зареєстрований та проживав за адресою: [INFO] ( Пролетарій) вул. Чкалова,7. За своє життя померлий склав заповіт на користь позивача, відповідно до якого заповів все своє майно позивачеві. На момент смерті позивач проживав у [PERSON] і про смерть брата дізнався після його поховання. Про те, що померлий склав на його користь заповіт позивач дізнався через рік після його смерті. Він відразу звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але отримав відмову, оскільки він пропустив шестимісячний строк звернення із заявою про прийняття спадкових прав. Постійне місце проживання позивача місто [PERSON], тому від його імені діє його представник в Україні [PERSON]. Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини він пропустив з поважних причин, тому він просить суд причину пропуску строку на прийняття спадщини визнати поважною та визначити йому, [PERSON], додатковий строк, терміном три місяці, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після [PERSON], померлого 06.07.2014 року. 25.10.2018 року по даній справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання на 26.11.2018 року. В підготовче судове засідання представник позивача [PERSON] не зявився, подав заяву (а.с. 27), якою просив справу розглянути за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд задовольнити їх в повному обсязі. Не заперечував проти ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні у разі визнання позову відповідачем. Представник відповідача [PERSON] сільської ради Верхньорогачицького району Херсонської області [PERSON] в підготовче судове засідання не зявилася, але подала заяву (а.с. 28), якою просила справу розглянути за її відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі та не заперечувала проти ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні. Судом встановлено, що сторонам зрозумілі наслідки визнання позову відповідачем, а також встановлено, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Згідно ч.1.4\~ст. 206 ЦПК України\~позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Згідно ч.3,4\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст.ст. 206, 207 ЦПК України. З огляду на ті обставини, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає доцільним ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні. Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, в зв'язку з неявкою сторін, суд вважає за можливе судове засідання проводити без фіксування за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Вивчивши матеріали даної справи, приймаючи до уваги позиції сторін, суд приходить до висновку, що існують всі підстави для задоволення даного позову, оскільки: Згідно заповіту, складеного 28.05.2010 року, засвідченого секретарем виконавчого комітету [PERSON] сільської ради Верхньорогачицького району Херсонської області, зареєстрованого в реєстрі за № 120 (а.с.9) - [PERSON] заповів усе своє майно своєму брату [PERSON]. Відповідно довідки від 21.09.2018 року, виданої [PERSON] сільською радою Верхньорогачицького району Херсонської області (а.с.10) [PERSON] по день своєї смерті проживав одиноко за адресою: Херсонська область Верхньорогачицький район с. Таврійське (Пролетарій) вул. Чкалова,7. Право власності померлого [PERSON] на вищевказані земельні ділянки підтверджені Державними актами на право власності на земельні ділянки (а.с.а.с. 11-13). Позивач [PERSON] дійсно являється громадянином [PERSON], зареєстрований та постійно мешкає у [PERSON]. Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.10.2018 року (а.с.14) [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно його рідного брата [PERSON] у звязку із пропуском строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя\~статті 46 цього Кодексу). Згідно\~ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. Згідно\~ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У\~ст. 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Судом встановлено,\~що позивач\~не подав\~своєчасно нотаріусу\~заяву про\~прийняття спадщини\~у зв'язку\~з тим,\~що він дійсно тривалий час проживає в [PERSON]. Жодного доказу на заперечення того факту, що позивач не знав про існування складеного заповіту [PERSON] на його імя до суду не надано, тому у суду не має підстав ставити під сумнів факти надані позивачем. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити [PERSON] додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини строком на три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Відповідно до ч.1 ст.142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Аналогічне положення щодо повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, також передбачено ч.3 ст.7 Закону України «Про судовий збір» Оскільки представник\~відповідача визнав\~позов до\~початку розгляду\~справи по\~суті,\~то відповідно\~позивачу слід\~повернути з\~державного бюджету\~50\~відсотків судового\~збору,\~сплаченого при\~поданні позову,\~а саме\~ 352,40\~грн.. На підставі викладеного, ст.ст.\~1220,\~1233,\~1270,\~1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» і

Outcome: approved