Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-21 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що за порушення правил рибальства працівниками водної поліції в порту «Херсон» 31.01.2019 року були затримані громадяни [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , які у р. Дніпро в районі Молодіжного пляжу Дніпровського району м. Херсон, здійснювали вилов водних біоресурсів забороненим для любительського рибальства знаряддям лову - мисиновою сіткою, про що посадовими особами Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області були складені протоколи про адміністративне правопорушення за № 000409/0072 та 000405/0073 відповідно. Так, відповідачами було незаконно виловлено 16 особин коропа, 68 особин карася сріблястого, чим нанесено шкоди рибному господарству України на суму 5933 грн. Рішенням суду від 18.03.2019 по справі № 648/2924/19 Відповідача-1 було визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП, на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. з конфіскацію заборонених знарядь лову та вилучених водних біоресурсів та без конфіскації човна та двигуна. Постановою суду від 07.05.2019 по справі № 648/2921/19 провадження у справі про притягнення Відповідача-2 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП, закрито у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення. Таким чином, відповідачі, вчинивши незаконний вилов водних біоресурсів, нанесли шкоду рибному господарству України на суму 5933грн. Відповідачі ознайомлені із відомостями, які були знесені до протоколів про адміністративне правопорушення від 31.01.2019, про що власноруч поставили підпис. Зокрема, у пунктах 5 протоколів зазначено, що незаконним виловом громадян нанесені збитки рибному господарству на суму 5933 грн. Однак. Відповідачі добровільно зазначену суму не сплатили. Підсумовуючи вищевикладене, уточнивши позовні вимоги, представник позивач просив суд стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] 5933,00 грн. в рахунок відшкодування шкоди, заподіяної рибному господарству України та покласти на відповідачів витрати по оплаті судового збору. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.11.2020 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 16.11.2020 року відкрито спрощене позовне провадження по справі з викликом сторін. Представник позивача в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, просила позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідачі в судове засідання повторно не з`явилися. Згідно довідок з відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради - відомості щодо місця реєстрації відповідачів відсутні. Відповідачі про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися шляхом направлення судової повістки за останнім відомим місцем проживання та оголошенням на офіційному веб-сайті судової влади України, передбаченим ч.11 ст.128 ЦПК України, причини не явки суду не відомі, відзив до суду не подавали. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, не подано відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Ухвала про заочний розгляд справи постановлена без виходу до нарадчої кімнати та занесена в протокол судового засідання. За приписами ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Херсонській області, затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016 № 229 (зі змінами), Херсонський рибоохоронний патруль є територіальним органом Державного агентства рибного господарства України, діє у його складі як відокремлений структурний підрозділ. Основним завданням є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в районі діяльності. Згідно зі ст. 60 Закону України «Про тваринний світ» посадові особи спеціально уповноважених центральних органів виконавчої влади та їх територіальних органів, що здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, відповідно до закону мають право визначати розмір збитків, завданих об`єктам тваринного світу, за затвердженими таксами та методиками. Відповідно до статті 59 цього Закону спеціально уповноважені центральні органи виконавчої влади з питань екології та природних ресурсів, мисливського господарства та полювання, рибного господарства та їх територіальні органи у встановленому законом порядку мають право пред`являти позови про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствами, установами, організаціями та громадянами внаслідок порушення законодавства про охорону, використання і відтворення об`єктів тваринного світу. Відповідно до ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 8 липня 2011 року № 3677-VI, посадові особи органів рибоохорони центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворений водних біоресурсів. Таким чином, Херсонський рибоохоронний патруль, як територіальний орган Державного агентства рибного господарства України, має право визначати розмір збитків, завданих рибному господарству України, та від імені держави України заявляти позови про відшкодування такої шкоди. З протоколу № 000409/0072 та №000405/0073 від 31.01.2019 року вбачається, що 31.01.2019 року о 17:35 год. у м. Херсон, Дніпровський р-н., р. Дніпро біля Молодіжного пляжу, [PERSON] спільно з [PERSON] затримані працівниками водної поліції ВП в порту «Херсон» під час лову забороненими знаряддями лову сітки з мисини. Зазначено, що відповідачами було незаконно виловлено 16 одиниць молоді щуки, тарань - 3 одиниці, окунь 6 одиниць, краснопірка - 2 одиниці, чим заподіяно збитку рибному господарству України на суму 5933 грн. Своїми діями відповідачі порушили п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 85 ч. 4 КУпАП. З довідки-розрахунку шкоди, заподіяної громадянами [PERSON] та [PERSON] внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України становить 5933 грн., що складається з 16 одиниць щуки - ціна за таксою за 1 одиницю 340 грн., всього 5440 грн., тарань - 3 одиниці, ціна за таксою за 1 одиницю 85 грн., всього 255 грн., окунь - 6 одиниць ціна за таксою за 1 одиницю 17 грн., всього 102 грн., краснопірка - 2 одиниці, ціна за таксою за 1 одиницю 68 грн., всього 136 грн. Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 18 березня 2019 року по справі № 766/2924/19 [PERSON] було визнати винним у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 85 ч. 4 КпАП України та піддано адміністративному стягненню. Постановою Херсонського міського суду Херсонської області від 05 травня 2019 року по справі № 766/2921/19, провадження у справі про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ст. 85 ч. 4 КпАП України закрито у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення. Закриття провадження у справі у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення не є реабілітуючою обставиною, тому підстав вважати, що [PERSON] не вчиняв адміністративне правопорушення за ст. 85 ч. 4 КпАП України, за що на нього був складений протокол №000405/0073 від 31.01.2019 року, у суду немає. Постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року № 1209, затверджено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства водних біоресурсів Статтею 129-1 Конституції України визначено, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Відповідно до положень ст. 18 ч.1 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Таким чином, судом встановлено, що 31.01.2019 року, внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, відповідачами було нанесено шкоду рибному господарству України на суму 5933 грн. Відповідно до положень ст. 3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25 червня 1991 року № 1264-XII, основними принципами охорони навколишнього природного середовища, в тому числі, є: пріоритетність вимог екологічної безпеки, обов`язковість додержання екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів при здійсненні господарської, управлінської та іншої діяльності; компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Частинами 1-3 ст. 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.1 ст.1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем надано достатньо доказів того, що [PERSON] та [PERSON] , внаслідок незаконного вилову водних біоресурсів, було заподіяно шкоду рибному господарству України в розмірі 5933 грн., у добровільному порядку відповідачами шкоду не відшкодовано, а отак вона підлягає стягненню в судовому порядку. Розподіл судових витрат суд вирішує в порядку ст. 141 ЦПК України, у розмірі по 1051 грн. з кожного.

Outcome: approved