Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-13 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що він є власником житлового будинку № 7 по вул. А. Годинки у с. Сокирниця Хустського району Закарпатської області. Крім нього у буднику зареєстровані громадяни [PERSON], [PERSON], [PERSON]. Останній не проживає у даному будинку з жовтня 2015 року і місце його проживання йому не відоме. Реєстрація відповідача [PERSON] у будинку № 7 по вул. А. Годинки у с. Сокирниця Хустського району створює позивачу незручності у користуванні його власністю, позбавляє його можливості оформити субсидії та користуватися пільгами, чим порушуються його права. Просить суд винести рішення, яким визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим будинком № 7 по вул. А. Годинки у с. Сокирниця Хустського району Закарпатської області. Позивач [PERSON] в судове засідання не зявився. До суду подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує і просить суд позов задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином шляхом розміщення відповідного оголошення на офіційному веб-порталі Хустського районного суду «Судова влада України». Причини його неявки суду невідомі. Відзив чи заперечення проти позову від відповідача не надходив. Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд ухвалює рішення про заочний розгляд даної справи. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Заяв та клопотань від сторін до суду не поступало. Інших процесуальних дій у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не проводилося. Всебічно зясувавши обставини справи, вивчивши її матеріали, дослідивши надані у справі докази у сукупності, суд дійшов до висновку, що заявлений позов підлягає задоволенню на підставі встановлених фактичних обставин справи та відповідних їм правовідносин. В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] є власником будинку № 7 по вул. А. Годинки у с. Сокирниця Хустського району Закарпатської області, який належить йому на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 18.12.2014 року та згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 18.12.2014 року право власності на будинок зареєстровано за позивачем. Згідно записам у будинковій книзі, крім позивача у будинку зареєстровані: [PERSON], [PERSON] та відповідач [PERSON]. Як вбачається з довідки № 127 від 25.01.2018 року, виданої Сокирницькою сільською радою та акту обстеження, проведеного депутатом Сокирницької сільської ради від 24.01.2018 року, відповідач [PERSON] у будинку № 7 по вул. А. Годинки у с. Сокирниця Хустського району не проживає. Реєстрація місця проживання відповідача у даному будинку створює для позивача перешкоди у користуванні майном. Так, позивач вимушений нести додаткові витрати зі сплати комунальних послуг, а також дана обставина позбавляє його можливості отримування соціальних пільг, які передбачені законом. Суд вважає, що наявність реєстрації місця проживання відповідача у будинку позивача порушує права та інтереси останнього, повязані з розпорядженням та користуванням належним йому майном. Відповідно до ст. 405 ЦК України, члени сімї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Частиною 2 ст. 107 ЖК України визначено, що у разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті, договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття. Статтею 391 ЦК України встановлено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права користування житловим приміщенням. Оскільки відповідач [PERSON] у будинку, належному позивачу, не проживає тривалий період, не сплачує комунальні послуги, не несе інших витрат по утриманню будинку, не приймає участі у спільному побуті, а його реєстрація порушує права та інтереси позивача, повязані з розпорядженням та користуванням належним йому майном, суд приходить до висновку, що відповідача слід визнати таким, що втратив право користування належним позивачу житловим будинком. Судові витрати по справі у виді сплаченого позивачем судового збору відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України слід стягнути з відповідача на користь позивача.

Outcome: approved