Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-25 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в обґрунтування якого вказав, що відповідачі [PERSON], [PERSON] і [PERSON] є співвласниками будинку [ADDRESS] та споживачами електричної енергії за особовим рахунком [NUMBER], який зареєстрований на ім'я [PERSON] 05 липня 2015 року в будинку відповідачів представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» виявлено порушення ними вимог Закону України «Про електроенергетику», яке виразилося у самовільному підключенні до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку: заміна електролічильника без дозволу відповідача, що зафіксовано в акті про порушення ПКЕЕН № 202992 від 03.07.2015 року, на підставі якого визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, на загальну суму 6055,30 грн., які позивач просив стягнути з відповідачів у дольовому порядку. Представник ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Також відзначив, що у складеному акті про порушення ПКЕЕН помилково зазначено адресу без букви «а», оскільки в базі даних енергопостачальника за особовим рахунком відповідачів [NUMBER] значилася саме така адреса. Акт про порушення складено та підписано у присутності [PERSON], як представника споживача, яка надала паспортні дані одного із власників будинку - [PERSON] Відповідач [PERSON], яка також діє від імені та в інтересах недієздатного [PERSON] позов не визнала. Заперечувала факт вчинення будь-яких порушень у своєму будинку та самовільної заміни лічильника. У наданому до суду письмовому відзиві відповідачка зазначила, що вона є опікуном над недієздатним [PERSON], який є інвалідом І групи з дитинства. Акт про порушення ПКЕЕН був складений у будинку [ADDRESS] за участю [PERSON], яка є його власником та не має відношення до будинку [ADDRESS], що належить відповідачам. Представників ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» [PERSON] пускала до подвір'я свого будинку [ADDRESS], де й були виявлені порушення та надавала доступ до свого лічильника. На підставі зазначеного відповідачка просила відмовити у позові. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не прибула, надала до суду заяву, в якій позовні вимоги не визнала та просила розглянути справу за її відсутності. Вислухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши письмові матеріали справи, уд дійшов висновку про те, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом - ЦПК) встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтею 76 ЦПК встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно з частиною 1 статті 77 ЦПК належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно зі статтею 80 ЦПК достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (стаття 80 ЦПК). Судом на підставі наданих сторонами доказів встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику» (далі за текстом - Закон), Правилами користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22 листопада 1999 року №1416. Відповідно до ч. 1, 2, 3, 4 ст. 26 Закону в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Частинами 1 та 2 ст. 27 даного Закону передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, порушення правил користування енергією. Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно з пунктом 48 Правил КЕЕН (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією. З матеріалів цивільної справи вбачається, що 03 липня 2015 року трьома працівниками ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго» складено акт про порушення (ПКЕЕН) № 202992, відповідно до якого в будинку [ADDRESS] виявлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі енерпостачальника з порушенням схеми обліку: заміна електролічильника без дозволу ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». Місце підключення - прилад обліку. Власником будинку зазначено [PERSON], а його представником [PERSON], яка підписала акт і була повідомлена про дату та час його розгляду комісією. Відповідно до протоколу № 880 від 28.07.2015р. на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення було прийнято рішення про нарахування [PERSON] за заміну лічильника без дозволу енергопостачальника збитків на загальну суму 6055,30 грн. Засідання комісії відбулось без участі [PERSON] або його представника. Згідно з випискою з протоколу № 15 засідання виконкому Іллічівської райради депутатів від 14 серпня 1968 року домоволодіння [ADDRESS] було розділено на два окремих самостійних домоволодіння: №174 та №174-а. Одноосібним власником будинку [ADDRESS] з 2007 року є [PERSON], яка також зареєстрована в даному будинку, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та домовою книгою. Власниками будинку [ADDRESS] з 2010 року в рівних частках є відповідачі [PERSON], [PERSON] та [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом та витягами про реєстрацію права власності на нерухоме майно в БТІ. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] за даними ЦНАП з 2012 року зареєстровані за адресою: [ADDRESS]. За рішенням Іллічівського районного суду м.Маріуполя Донецької області від 27 серпня 2008 року [PERSON] призначена опікуном [PERSON] у зв'язку з його недієздатністю. Пунктом 53 Правил КЕЕН передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Вказаними нормами фактично передбачено гарантії участі споживача при складанні акту про порушення Правил та право особи, щодо якої розглядається акт бути присутньою при його розгляді, тобто в достатній мірі бути проінформованою про: факт прибуття представників енергопостачальника до об'єкту споживача, хід обстеження та виявлені порушення, складання акту про порушення та хід розгляду такого акту; обставини, що були враховані при його розгляді та вплинули на результати розгляду; безпосередньо результати розгляду; свої права та обов'язки щодо виконання результатів розгляду; можливість впливати своїми доводами на результати розгляду чи оспорити такі, тощо. Більше того, виключно споживачу або його представнику (особі, яка проживає в будинку споживача) надано право підписати акт. Необхідність дотримання таких прав особи, щодо якої складено акт, є обов'язковим також і через те, що чинне законодавство, яке регулює спірні правовідносини, не передбачає такого способу захисту прав споживача електроенергії, як визнання недійсним акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення чи визнання недійсним рішення комісії енергопостачальника про визначення кількості та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення. Тобто присутність споживача при обстеженні домоволодіння, складанні акту та розгляді акту комісією є фактично єдиним позасудовим способом захисту його прав у даних правовідносинах. Зважаючи на це, недотримання зазначених обов'язків енергопостачальником та позбавлення гарантованих законодавством прав споживача призводить до нікчемності результатів складання акту та наслідків його розгляду комісією енергопостачальника. Як убачається з акту про порушення ПКЕЕН, що є єдиним доказом, наданим позивачем на підтвердження заявлених вимог, його складено на території домоволодіння [ADDRESS], яке належить [PERSON] Саме вона допускала представників енергопостачальника до садиби, підписала акт та була повідомлена про дату та час розгляду акту комісією, де вирішувалось питання про нарахування суми збитків. Проте позовні вимоги пред'явлені до відповідачів, які є власниками іншого будинку - [ADDRESS] та не були присутні під час складання акту і не повідомлені про дату та час його розгляду комісією. Крім цього, відповідачі заперечували факт вчинення ними у своєму будинку правопорушення, а також наголошували, що [PERSON] не має відношення до їх домоволодіння та не проживає з ними. Позивачем наведені доводи не спростовано та не доведено поза розумним сумнівом, що правопорушення й складання акту відбулось саме в будинку відповідачів у присутності споживача або його законного представника. Таким чином, суд вважає, що наданий до суду акт про порушення ПКЕЕН № 880 від 28.07.2015 року складений з порушеннями чинного законодавства: без участі споживача (представника) або безпосереднього мешканця будинку, не містить в собі підпису споживача та відомостей про домоволодіння відповідачів [ADDRESS], місце складання акту відрізняється від адреси будинку відповідачів. Крім того, позивачем порушено встановлену законодавством процедуру розгляду акту та не надано належних доказів своєчасного повідомлення споживача про дату та час розгляду акту. При цьому підпис [PERSON] в акті про порушення не може свідчити про належне повідомлення відповідачів, оскільки вона не є споживачем послуг за адресою: [ADDRESS] та не має жодного відношення до сім'ї відповідачів. Таким чином, позивачем не надано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів на підтвердження заявлених вимог. Посилання позивача на неістотність допущених при складанні акту описок є непереконливими, оскільки такі помилки не можуть вважатися суто технічними і мають принципове значення для оцінки доказових якостей цього документа. До того ж, такі доводи за будь-яких обставин не виправдовують порушення позивачем, передбаченого чинним законодавством порядку розгляду акту, що в системному взаємозв'язку з порушеннями допущеними при його складанні підривають довіру до доказової бази у цій справі в цілому. Інші доводи позивача на загальний висновок суду також не впливають.

Outcome: dismissed