Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом, уточненим в ході розгляду справи, посилаючись на те, що 16 жовтня 2015 року з квартири відповідача [ADDRESS] сталося залиття його квартири №30, розташованої нижче. Залиття відбулося внаслідок недбалого ставлення відповідача до обслуговування сантехнічного обладнання, а саме виходу з ладу змішувача та каналізації на кухні, про що йому повідомили квартиранти квартири №37, коли він піднявся до них. Про факт залиття та неполадки сантехнічного обладнання він негайно повідомив диспетчерську службу, яка направила аварійну бригаду на місце, та письмово повідомив адміністрацію ЖЕД-504. 06 листопада 2015 року комісією працівників ЖЕД-504 був складений акт про залиття квартири [ADDRESS], який не в повному обсязі висвітлював причинені збитки та не відповідав вимогам нормативних документів, у зв'язку з чим після неодноразових скарг позивача 08 грудня 2015 року комісією працівників КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду» Оболонського району м. Києва та ЖЕД-504 було складено повторний акт про залиття квартири, згідно якого винуватцем залиття є мешканці квартири №37, у яких вийшов з ладу змішувач на кухні. В подальшому власник квартири №37 здала квартиру в оренду іншим мешканцям, внаслідок чого в результаті бездіяльності відповідача по догляду та ремонту сантехнічного обладнання 13.12.2015 року, 18.12.2015 року, 19.12.2015 року, 20.12.2015 року, 01.01.2016 року відбулися повторні залиття квартири позивача з квартири №37, які продовжуються по сьогоднішній день. Позивач зазначає, що внаслідок залиття квартири йому завдано матеріальні збитки згідно локального кошторису на ремонтні роботи на суму 26852 грн., витрати за складання локального кошторису склали 700 грн. Загальна вартість зіпсованого в результаті залиття офісного та туалетного паперу, прального порошку та шпалер, що знаходилися у кладовці, яка була залита водою, склала 734 грн. Позивач також зазначає, що поніс витрати на проведення необхідного ремонту квартири та відновлення освітлення на кухні, а саме на придбання шпалер на загальну суму 1660 грн. та придбання двох електролампочок на суму 98 грн. Також позивач вказує, що поніс витрати на обстеження квартири, виготовлення технічного паспорту та сплату комісії банку в загальному розмірі 289 грн. 29 коп., на листування (послуги пошти) з органами державної влади з приводу залиття у розмірі 143 грн. 80 коп., витрати на придбання двох дисків для фіксації відеозапису залиття квартири в розмірі 15 грн., витрати на кольоровий друк фотографій ушкоджень квартири внаслідок залиття в розмірі 119 грн. На підставі викладеного позивач просив стягнути з відповідача, як власника квартири, вартість ремонтно-відновлювальних робіт та зіпсованих предметів побуту на суму 27586 грн. (26852 грн.+734 грн.); витрати за складання локального кошторису у розмірі 700 грн.; витрати на обстеження квартири, виготовлення технічного паспорту та сплату комісії банку в загальному розмірі 289 грн. 29 коп., витрати на листування (послуги пошти) з органами державної влади з приводу залиття у розмірі 143 грн. 80 коп.; витрати на придбання двох дисків для фіксації відеозапису залиття квартири в розмірі 15 грн., витрати на кольоровий друк фотографій ушкоджень квартири внаслідок залиття в розмірі 119 грн. В подальшому позивачем було заявлено вимоги про стягнення з відповідача ще 104 грн. 50 коп. за придбання DVD-диску та копіювання документів, які він витратив у зв'язку з наданням суду копії позову з додатками для направлення третій особі [PERSON] Крім того, позивач просить стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в розмірі 40000 грн., посилаючись на те, що у позивача після залиття різко погіршилося здоров'я, у зв'язку з чим він звертався до різних медичних установ та здійснював медичне обстеження та лікування, за що з 03.02.2016 року по теперішній час ним було сплачено понад 16000 грн., а в подальшому вартість лікування становитиме близько 35888,88 грн., на підтвердження чого надав розрахунок прописаного йому лікування. Позивач зазначає, що постійні залиття створюють несприятливі умови для проживання в квартирі, позивач та його члени сім'ї не можуть вільно користуватися своїм помешканням, а внаслідок перенесених операцій самостійно зробити ремонт у своїй квартирі позивач не може. Дружину позивача нещодавно прооперували внаслідок тромбозу вен лівої ноги, а син постійно перебуває чи у ВУЗі, чи на роботі, тому вони також не мають змоги робити ремонт у квартирі. Наведені обставини погіршили психологічне становище позивача, призвели до стресу та постійних хвилювань, втрати спокою та нормального сну, у позивача з'явилися головні болі та болі в ділянці серця, з'явилися різкі коливання артеріального тиску. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав. Зазначив, що поточний ремонт у квартирі робив у 2013 році, переклеїв шпалери на кухні, у ванній кімнаті та в одній з кімнат, після залиття всі шпалери пошкоджені. Кількість та вартість пошкодженого майна, яке знаходилось у кладовці під час залиття, може підтвердити тільки на словах. Після залиття ремонт у квартирі не проводився. Технічний паспорт був зроблений позивачем у зв'язку з необхідністю звернення до суду з позовом. Вказав, що до залиття він хворів на серцеві та гіпертонічні хвороби, які загострилися після залиття. Усі ліки за чеками, копії яких він надав до матеріалів справи, придбавалися саме на його лікування. Позивач просив у відповідача відшкодувати завдану шкоду, проте йому по телефону відповідач відповіла, щоб відшкодовували квартиранти. Відповідач та представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечували. Представник відповідача зазначив, що вини відповідача у залитті немає. Відповідач з 2013 року проживає у с. Гвіздівці, у квартирі зареєстровані чоловік відповідача та дві її доньки, проте проживають квартиранти згідно договору оренди. 15 жовтня 2015 року залиття сталося внаслідок того, що квартирантка [PERSON] не закрила кран. До квартири відповідача прийшов хлопець і повідомив, що у них біжить вода, і квартирантка воду закрила. На час огляду на підлозі у кухні відповідача були невеликі калюжі води, а у позивача на кухні не горіло світло та була пляма на стелі, з якої капала вода на підлогу. На наступний день квартирантка просила позивача оглянути пошкодження та домовитись про розмір відшкодування, на що позивач їй відповів, що суд розбереться. У листопаді 2015 року приїхала відповідач, вона зверталася до позивача щоб оглянути пошкодження, проте її не пустили. Квартирантка [PERSON] жила у квартирі відповідача до кінця листопада - початку грудня 2015 року, після неї у квартирі проживали двоє хлопців на період навчання на підставі договору оренди. Представник відповідача також зазначив, що з переліченого в акті від 15.10.2015 року бачили тільки протікання води на стелі в кухні, іншого не бачили, оскільки в квартиру позивач не пускав, у зв'язку з чим він вважає, що інші пошкодження, зазначені в акті, можуть бути не пов'язані з залиттям. Щодо повторних залиттів 13,18,19,20 грудня 2015 року та 01 січня 2016 року представник відповідача вказав, що позивачі почули, як у ванні шумно наливається вода, подумали, що сталося залиття, прибігли до квартири відповідача та почали стукати у двері, проте ніякого залиття не було. Припустив, що могло бути потрапляння води між стіною та ванною, оскільки коли відповідач у листопаді-грудні приїжджала, до неї приходив інженер та не знайшов у ванній кімнаті пошкоджень сантехніки чи слідів підтоплення, але вказав, що між ванною та стіною під час купання може потрапляти вода та порекомендував вставити силіконову стрічку, щоб не потрапляла волога, що і було зроблено. Відповідач в судовому засіданні пояснила, що з 15 листопада 2014 року вона здавала квартиру в оренду [PERSON], яка виїхала з квартири 20 грудня 2015 року. 16 жовтня 2015 року [PERSON] казала їй, що в квартирі не було гарячої води і вона забула закрити кран, у зв'язку з чим сталося залиття квартири сусідів поверхом нижче. Квартирантка ходила до позивачів, проте вони її не пустили до квартири, вона змогла побачити тільки пляму на стелі у кухні. Відповідач вказала, що жодна комісія, в тому числі працівники ЖЕД, квартиру не обстежували. З 20 грудня 2015 року по 20 січня 2016 року у квартирі проживав квартирант [PERSON], договір оренди з ним відповідач не укладала, після 20 січня 2016 року почала проживати сама. Квартирант [PERSON] розказував відповідачу, що як тільки він набирав воду у ванній кімнаті, до нього приходили сусіди (сім'я позивача) і казали, що у них ллється вода, хоча у ванній кімнаті в квартирі відповідача було сухо. У квартирі позивача відповідач ніколи не була. В подальшому відповідач та представник відповідача в судове засідання, призначене на 07 листопада 2016 року, не з'явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, відповідач подала до суду заяву з проханням слухати справу за її відсутності та за відсутності її представника. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомила. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні зазначив, що 16 жовтня 2015 року він проснувся вночі, оскільки почув, як капає вода зі стелі. Проснувшись, побачив, що в його кімнаті в місці люстри зі стелі капає вода на підлогу і килимове покриття вже мокре, а люстра в кухні повністю залита водою і з неї також капає на підлогу, яка вже залита водою. В іншій кімнаті води під час залиття не було. Коли пішов до квартири відповідача, то побачив, що у її квартирі, зокрема і на кухні, вода стоїть на рівні кісточок ніг, раковина у кухні була повна води, проте вода вже була перекрита. Особа, яка відчинила йому двері, пояснила, що вона квартирантка і що в кухні відкрився кран. Сусід з четвертого поверху також повідомляв, що його залили. Мешканці квартири відповідача до них не заходили в цей день, тільки через кілька днів. Як вказав [PERSON], внаслідок залиття у квартирі позивача було залито стелю в кухні і в кімнаті, на кухні попрів бетон та лінолеум почав гнити зсередини. Пізніше на стінах та стелі почали з'являтися плями, що на його думку свідчить, що поржавіла арматура та проступає. Щодо залиття 13 грудня 2016 року вказав, що вони з батьками побачили, що у ванні зі стелі тече вода, і він пішов до квартири відповідача, де йому відкрив молодий хлопець і сказав, що він приймає ванну. Його було запрошено до квартири позивача, де він власними очима побачив, що тече вода зі стелі. Потім він був у квартирі відповідача і у ванній кімнаті побачив, що води на підлозі немає, проте підлога обкладена кахлем, тому під самою ванною нічого не видно. Вони з батьками телефонували відповідачу щодо залиття, проте вона почала кричати і спілкуватися не захотіла. Після цього у них у ванній на балці періодично з'являються краплини води. Їхню квартиру обстежували спочатку 4 особи з ЖЕД, потім 5 осіб, їх прізвищ він не знає. На даний час у квартирі позивача на кухні відновлено електропостачання, все висушили, більше нічого не робили, залиття поки припинилися. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що в ніч з 15 на 16 жовтня 2015 року вона побачила, що зі стелі заливає кухню, світла в кухні не було, вода була у коридорі та у кімнаті сина, у крайній кімнаті проступали мокрі плями. Зазначила, що у ніч залиття сусіди зверху до них не заходили, тільки на наступний день прийшла квартирантка відповідача та заглянула на кухню, проте оскільки світла не було, вона пішла. Як пояснювала їм квартирантка, у неї якось сам відкрився кран. Відключення води в цей день не було. 13 грудня 2015 року сталося повторне залиття у ванній кімнаті, від чого здулися шпалери. Син пішов до квартири відповідача, повернувся з хлопцем, який це все побачив, проте повідомив, що у них сухо. В інші дні (18, 19, 20 грудня 2015 року та 01 січня 2016 року) були підмокання. Треті особи [PERSON] та [PERSON], які є дружиною та сином позивача та являються співвласниками квартири, просили задовольнити позов та проти стягнення матеріальної шкоди саме на користь позивача не заперечували. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що працював інженером першої категорії ЖЕД 504 до серпня 2016 року. Восени, десь в жовтні 2015 року, він приходив до квартири [ADDRESS], і бачив залиття, зокрема, стіни та стелю в кухні та коридорі, плями на стелі у ванній кімнаті та стелю в кімнаті. Чи обстежувалась тоді квартира №37 свідок не пам'ятає, пригадує, що слюсар ходив туди ремонтувати змішувач. Взимку 2015 року свідок був у квартирі №37, бачив, що під ванною була калюжа води, проте що саме протікало - чи по шву, чи коліно, встановити не видалось, оскільки не було доступу під ванну, було тільки технічне вікно, через яке було видно, що мокро. У квартирі №30 були мокрі стеля та стіни ванної кімнати та коридору. Свідок зазначив, що у квартирі №30 він був багато разів, і кожного разу бачив свіжі сліди залиття, яке відбувалося з квартири №37. Суд, заслухавши пояснення сторін, третіх осіб, свідка, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно договору купівлі-продажу від 30 квітня 1998 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON], [PERSON], яка діяла також в інтересах та від імені сина [PERSON], покупці придбали квартиру [ADDRESS]: [PERSON] та [PERSON] - по ? частині квартири, а [PERSON] - ? частину вказаної квартири. Судом встановлено, що 15 жовтня 2015 року сталося залиття квартири №30 з вище розташованої квартири [ADDRESS] внаслідок того, що у квартирі № 37 вийшов з ладу змішувач на кухні. Вказані обставини підтверджуються поясненнями позивача, третіх осіб, свідка, затвердженими начальником ЖЕД №504 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» актами про залиття від 06 листопада 2015 року та 08 грудня 2015 року, відеозаписом залиття. В актах про залиття зазначено, що внаслідок залиття в квартирі № 30 було пошкоджено кімнату 1 та 2, коридор, кухню та ванну кімнату та рекомендовано виконати наступні роботи: в коридорі - заміна шпалер на стінах 15,74 кв.м., пофарбування дверної коробки з розчищенням старої фарби; в маленькому коридорі - заміна шпалер на стелі 2,25 кв.м., заміна лінолеуму 0,63 кв.м.; у ванній кімнаті - заміна шпалер на стінах 9,2 кв.м., у кімнаті 1 - заміна шпалер на стелі 14,05 кв.м.; у кімнаті 2 - заміна шпалер на стелі 19,57 кв.м.; в кухні - відновити електропостачання в люстрі. Також судом встановлено, що 13,18,19,20 грудня 2015 року, 01 січня 2016 року сталося залиття квартири №30 з вище розташованої квартири [ADDRESS] внаслідок протікання під ванною у квартирі № 37. Вказані обставини підтверджуються поясненнями позивача, третіх осіб, свідка, затвердженими начальником ЖЕД №504 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» актами про залиття від 29 грудня 2015 року та від 05 січня 2016 року. В актах зазначено, що внаслідок залиття у квартирі № 30 пошкоджені ванна: стіна (шпалери 5 кв.м), стеля (стельові квадрати з полістеролу 1,5 кв.м); коридор: стеля (шпалери 1,5 кв.м). Згідно локального кошторису №2-1-1 від 28 грудня 2015 року на ремонт квартири №30 після залиття, складеного ТОВ «Армабуд ЛТД», вартість ремонту квартири після залиття становить 26852 грн. Згідно квитанції ТОВ «Армабуд ЛТД» до прибуткового касового ордеру №2.12 від 28 грудня 2015 року позивачем за складання кошторису на ремонт квартири сплачено 700 грн. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що полягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. З відповіді Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 12 березня 2016 року №2920 (И-2016), наданої на запит суду, вбачається, що квартира [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 10.07.2003 року. Відповідно до ст.ст. 319, 322 ЦК України власність зобов'язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить. Статтею 151 Житлового кодексу України визначено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. На підставі викладеного суд вважає, що шкода, завдана квартирі позивача внаслідок її залиття з квартири № 37, підлягає відшкодуванню [PERSON], як власником цієї квартири, яка належним чином не утримувала своє майно. Посилання відповідача на те, що шкоду має відшкодовувати [PERSON], яка на підставі договору оренди від 11 листопада 2014 року проживала в квартирі № 37 до 20 грудня 2015 року, є необґрунтованими, оскільки саме на власника квартири законодавством покладено обов'язок утримувати своє майно, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Суд зауважує, що причиною залиття стали вихід з ладу змішувача на кухні та протікання під ванною у квартирі № 37, тобто відповідач, як власник квартири, не забезпечила контроль за належним станом сантехнічного обладнання у квартирі та його ремонт. Крім того, залиття квартири позивача відбувалося і після виїзду з квартири № 37 [PERSON] На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача вартості ремонтних робіт у квартирі згідно кошторису у розмірі 26852 грн. та витрат позивача на складання кошторису у розмірі 700 грн. (всього 27552 грн.). Будь-яких доказів, які б свідчили про іншу вартість робіт, необхідних для відновлення квартири позивача після залиття, відповідачем суду не надано. Підстави для задоволення вимог позивача про відшкодування вартості речей на суму 734 грн., які знаходилися у кладовці і були пошкоджені під час залиття, відсутні, оскільки позивачем не надано суду доказів на підтвердження наявності цих речей під час залиття у квартирі, їх пошкодження та їх вартості. Вимоги про відшкодування витрат, понесених позивачем на придбання шпалер на загальну суму 1660 грн. та придбання двох електролампочок на суму 98 грн., про які він зазначав у позові, позивачем не заявлено. Витрати, понесені позивачем на обстеження квартири, виготовлення технічного паспорту та сплату комісії банку в загальному розмірі 289 грн. 29 коп., на витрати на листування (послуги пошти) з органами державної влади з приводу залиття у розмірі 143 грн. 80 коп., витрати на придбання двох дисків для фіксації відеозапису залиття квартири в розмірі 15 грн., витрати на кольоровий друк фотографій ушкоджень квартири внаслідок залиття в розмірі 119 грн., 104 грн. 50 коп. за придбання DVD-диску та копіювання документів, не підлягають стягненню з відповідача, оскільки вони не відносяться до витрат, необхідних для відновлення квартири після залиття, не пов'язанні з діями відповідача, та не відносяться до судових витрат в розумінні ст. 79 ЦПК України. Крім того, подавати докази до суду та копії позовної заяви з додатками для осіб, які беруть участь у справ, є обов'язком позивача у відповідності до положень ст.ст. 60, 120, 131 ЦПК України. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Внаслідок вищевказаних неправомірних дій відповідача, що призвели до залиття квартири позивача, небажання відповідача в добровільному порядку відшкодувати заподіяну матеріальну шкоду, позивачеві заподіяно моральну шкоду, яка полягає у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, що призвело до погіршення стану здоров'я позивача, порушенні звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації та для вирішення питання про відшкодування заподіяної шкоди. З наданих позивачем довідок медичних установ, наявних в матеріалах справи, вбачається, що позивач 16 жовтня та 15 грудня 2015 року, після залиття квартири, звертався до Київської міської клінічної лікарні № 3 у зв'язку з погіршенням стану здоров'я, йому було поставлено діагноз гіпертонічна хвороба другого ступеню, кризовий перебіг. З урахуванням обставин справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення вимог про відшкодування моральної шкоди та стягнення з відповідача на користь позивача 5000 грн. в рахунок відшкодування заподіяної моральної шкоди. Відповідно до ст.88 ЦПК України на користь позивача з відповідача підлягає стягненню сплачений позивачем судовий збір пропорційно до розміру задоволених вимог в сумі 1102 грн. 40 коп. (551 грн. 20 коп., виходячи з задоволених вимог майнового характеру, та 551 грн. 20 коп., виходячи з задоволених вимог немайнового характеру про відшкодування моральної шкоди).

Outcome: partial