Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, свої позовні вимоги обґрунтував тим, що [INFO] померла [PERSON] Ще при житті померлої, між позивачем та померлою укладено договір довічного утримання від 14.07.2004 року, за яким позивачу передано у власність квартиру котра належала [PERSON] , яка розташована за адресою: [ADDRESS] . За весь час, близько 10 років та до моменту смерті [PERSON] , позивачем здійснювався догляд за нею. Дітей та інших родичів у померлої не було. Після смерті [PERSON] спадщину не відкривала, так як вважала, що іншого майна у померлої немає. Проте, у серпні 2017 року син позивача [PERSON] розпочав ремонт у отриманій квартирі по договору довічного утримання від 14.07.2004 року. Під час якого у одній із шухляд між світлинами померлої знайшов заповіт [PERSON] від 28.03.2000 року, в якому вона заповідає [PERSON] квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] та інше належне померлій майно. Також, разом з заповітом лежав державний акт на право приватної власності на землю [NUMBER] виданий на ім`я [PERSON] . Позивач звернувся до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Херсонської області Маршаловою Л.В. з метою вступу у спадщину. Проте, у прийнятті заяви позивачу було відмовлено в зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини. Позивач вважає, що вказаний строк для прийняття спадщини був пропущений ним з поважних причин, а саме: не було відомо про існування будь-якого заповіту, до моменту коли позивач знайшла даний заповіт та державний акт на право приватної власності на землю. У зв`язку з викладеним, позивач просить визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] на два місяці, після набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 19.10.2017 року відкрито провадження у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.09.2018 року прийнято справу до провадження судді Майдан С.І. та розгляд справи призначено за правилами загального провадження до підготовчого судового засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23.01.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, не заперечував у задоволенні позовних вимог. Представник третьої особи в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, погоджується з будь-яким рішенням. Заслухавши осіб, що приймали участь у справі, свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає, позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно державного акту на право власності на землю серії [NUMBER] , [PERSON] , на підставі рішення виконкому Наддніпрянської селищнї ради народних депутатів від 02.03.1999 року №9, належить земельна ділянка №199 площею 0,1000 гектарів в межах згідно з планом, яка розташована на території Наддніпрянської селищної ради. Земл. передано для садівництва. Відповідно до заповіту від 28.03.2000 року, посвідченого секретарем виконкому Наддніпрянської селищної ради Дніпровського району міста Херсона Юдовим О.Я. за реєстровим №21, [PERSON] на випадок своєї смерті зробила таке розпорядження: належну їй на праві приватної власності квартиру [ADDRESS] і все належне їй майно, де б воно не знаходилось, з чого б воно не складалось, взагалі все те, що буде їй належити на день її смерті, заповіла [PERSON] 14.07.2004 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір довічного утримання, за яким [PERSON] передано у власність квартиру, яка належить [PERSON] , яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Згідно актового запису про смерть №7, зробленого 28.04.2006 року Наддніпрянською селищною радою Дніпровського району м.Херсона, [PERSON] померла [INFO] . Відповідно до договору дарування квартири від 02.03.2011 року [PERSON] подарувала [PERSON] квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №48745661 від 01.12.2015 року [PERSON] належить квартира [ADDRESS] . Згідно листа від 20.09.2017 року №378/01-16 приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Херсонської області Маршалою Л.В. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на власність, оскільки протягом строку не подано заяву про прийняття спадщини. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №50920559 від 14.02.2018 року спадкова справа після померлої [INFO] [PERSON] не заводилась. Свідки [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні підтвердили факт того, що під час ремонту у вказаній квартирі у серпні 2017 року був знайдений заповіт. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається зі ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивач не подав своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки не знав про його існування. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Outcome: approved