Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-12 00:00:00

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про визнання права власності на будинок [ADDRESS], що складається в цілому з: житлового будинку літ. «А», загальною площею 56,3 кв.м., житловою площею 17,4 кв.м., веранди літ. «а», навісу літ. «а1», підвалу літ. «а2», літньої кухні літ. «Б», навісу літ. «б», сараю літ. «В», літньої кухні літ. «Г», веранди літ. «г», сараю літ. «Д», сараю літ. «Ж», душу літ. «З», вбиральні літ. «І», № 1- цистерни, №2 - воріт, № 3 - хвіртки, № 4 - огорожі, № 5 - колодязя , обґрунтовуючи свої вимоги тим, що 27.07.2009 року [PERSON] зайняла у неї 24 000 гривень. В якості задатку, відповідач залишила [PERSON] правовстановлюючі документи на зазначений житловий будинок. 27.07.2013 року [PERSON] не виконала взяте на себе зобов'язання, а саме не повернула жодної частини боргу, а у відповідь на звертання позивача, просила оформити на себе її будинок [ADDRESS]. Позивач у судове засідання не з'явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з'явилася, про час та місце судового засідання повідомлялася належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд у зв'язку з неявкою відповідача та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання в порядку статті 169 ЦПК України, враховуючи відсутність відповідних заперечень від позивача, ухвалив слухати справу за відсутності відповідача, що не з'явився, у порядку заочного розгляду справи. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що рішення у справі можливо постановити із задоволенням позовних вимог з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи, 27 липня 2009 року між позивачем та [PERSON] був укладений договір позики, відповідно з яким [PERSON] позичила у позивача грошові кошти в розмірі 24 000 гривень, та зобов'язалась повернути їх до 27.07.2013 року. Згідно ст. ст. 526, 527, 530, 532, ЦК України, зобов'язання повинно бути виконане належним чином сторонами у встановлений договором або законом строк, у встановленому місці, встановленим у договорі чином. Вчасно повернути позичені кошти відповідач не змогла, тому сторони дійшли згоди щодо передачі [PERSON] належного відповідачу будинку [ADDRESS], що складається в цілому з: житлового будинку літ. «А», загальною площею 56,3 кв.м., житловою площею 17,4 кв.м., веранди літ. «а», навісу літ. «а1», підвалу літ. «а2», літньої кухні літ. «Б», навісу літ. «б», сараю літ. «В», літньої кухні літ. «Г», веранди літ. «г», сараю літ. «Д», сараю літ. «Ж», душу літ. «З», вбиральні літ. «І», № 1- цистерни, №2 - воріт, № 3 - хвіртки, № 4 - огорожі, № 5 - колодязя, що належить відповідачу на підставі рішення Білгород-Дністровського суду від 26.11.2009 року № 2-3832/2009. У відповідності до ст. 600 ЦК України, зобов'язання припиняється за згодою сторін внаслідок передання боржником кредиторові відступного (грошей, іншого майна, тощо). Розмір, строки й порядок передання відступного встановлюється сторонами. Передання відступного є одним із способів припинення зобов'язання за згодою сторін. В даному випадку сторони дійшли згоди щодо того, що замість виконання зобов'язання, тобто повернення суми грошових коштів переданих боржником позивачем, та які становлять його зміст, боржник виконує інші дії, а саме передає нерухоме майно кредиторові. Аналізуючи положення статті, об'єктом відступного може бути нерухоме майно. Розмір відступного встановлюється сторонами. Відступне має бути оформлено договором, в якому вказується розмір відступного, порядок та строк його надання. Відповідно до ст. 182 ЦК України, право власності на нерухоме майно, перехід та припинення підлягають державній реєстрації, яка здійснюється відповідним державним органом. Проте, вказаним положенням не передбачено можливості проведення державної реєстрації права власності на нерухоме майно, яке передано у якості відступного, тому суд вважає за необхідним задовольнити позовні вимоги позивача, тим самим захистити її майнові права. На підставі викладеного та

Outcome: approved