Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-04 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, просив стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду, заподіяну залиттям квартири, у розмірі 10 000 грн., у відшкодування моральної шкоди - 5000 грн., судові витрати, витрати на правову допомогу та витрати на проведення експертизи. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він є власником квартири на останньому поверсі дев`ятиповерхового будинку [ADDRESS] . На початку грудня 2018 року відбулося залиття його квартири у результаті розгерметизування воронки зливової каналізації на даху будинку. Діями відповідача йому також заподіяно моральну шкоду, яка знайшла своє вираження в тому, що внаслідок залиття квартири змінився його звичайний спосіб життя, відчуває проблеми з тиском, у квартирі відчуває запах цвілі та вогкості. Посилаючись на указані обставини, позивач просив позовні вимоги задовольнити. 01.03.2019 ухвалою Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за заявою [PERSON] до об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок 64-а» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. 16.04.2019 на адресу суду надійшов відзив від відповідача голови правління ОСББ «Будинок 64-а» на позов, у якому останній позовні вимоги не визнав, вважав їх необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню, посилаючись на те, що представлені суду позивачем докази не підтверджують нанесення йому шкоду діями, рішеннями чи бездіяльністю виконавчими органами ОСББ «Будинок 64-а». 23.05.2019 ухвалою суду по справі за клопотанням позивача призначена судово-будівельна експертиза, провадження у справі зупинено. 06.09.2019 ухвалою суду у зв`язку з надходженням висновку експерта відновлено провадження у справі та призначене судове засідання. 29.11.2019 ухвалою суду закрите підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що у лютому 2018 року через сильні дощі та погано відремонтовану воронку зливової каналізації на даху будинку, відбулося залиття квартири, в якій мешкає разом із чоловіком [PERSON] . У січня 2019 року був складений акт про залиття квартири разом із представниками ОСББ. Свідок [PERSON] суду пояснив, що 08 січні 2019 року зробив поточний ремонт лівньовки за розпорядженням директора ТОВ «Будсвіт». На дах його пустив [PERSON] та колишній голова правління ОСББ. Витрати на ремонт йому компенсував [PERSON] . Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що у липні та червні 2018 року на прохання керівника ОСББ «Будинок 64-а» зробив ремонт лівньової воронки шляхом накладення латки на даху будинку, де розташована квартира [PERSON] . Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що у грудні 2018 року у присутності [PERSON] та керівника ОСББ «Будинок 64 а» [PERSON] проводив огляд даху для розрахунку витрат для проведення ремонту. Свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] пояснили суди, що були присутні при складанні акту про залиття 28 лютого 2018 року та підтвердили, що стіни та стеля квартири [PERSON] були залити водою. Позивач та його представник у судовому засіданні підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити. Відповідач та його представник заперечували проти задоволення позовних вимог з підстав, викладених у відзиві на позов. Суд, заслухавши показання сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, приходить наступного висновку. Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За вимогами ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідне для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Зі змісту статті 12 ЦПК України вбачається, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно зі ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Встановлено і це підтверджується матеріалами справи, що квартира [ADDRESS] , на підставі реєстраційного свідоцтва від 22.03.1996, належить [PERSON] . Відповідно до акту про залиття від 28.01.2019, складеного виконавчим органом ОСББ «Будинок 64-а», встановлено залиття стін та стелі квартири [PERSON] через протікання воронки зливової каналізації на даху будинку. Фотографії потьоків на стінах та стелі квартири [PERSON] підтверджують факт залиття квартири. Відповідно до заяви [PERSON] на адресу голови ОСББ «Будинок 64-а» від 08.01.2019 щодо компенсації витрат на ремонт встановлено, що [PERSON] здійснив за власні кошти поточний ремонт воронки лівньової каналізації на загальну суму 500 гривень. Згідно з протоколом №26 засідання правління ОСББ «Будинок 64-а» від 27.12.2018 встановлено, що прийнято рішення про виділення грошових коштів на придбання будівельних матеріалів для поточного ремонту даху біля воронки зливової каналізації, де розташовані квартири за [ADDRESS] . За змістом протоколу загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку від 11.04.2019 встановлено, що за результатами письмового опитування співвласників будинку 64-а прийнято рішення про відмову у задоволенні позовних вимог [PERSON] . Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи за №8/с від 31.08.2019 вартість ремонтно-відновлювальних робіт та матеріалів, необхідних для проведення ремонту в квартирі [ADDRESS] становить 13 614,14 грн. Технічний стан ділянки даху над квартирою [PERSON] на момент проведення огляду експертом - незадовільний. Причина залиття квартири - протікання покрівлі будинку в районі приймаючої воронки дощової каналізації. Згідно з квитанції №1611-6101-2221-3160 від 31.05.2019 [PERSON] сплатив за проведення судової будівельно-технічної експертизи 4627, 00 грн. Відповідно до квитанцій до прибуткових касових ордерів за №№ 3, 14, 22 [PERSON] оплатив послуги адвоката за складання позовної заяви, клопотання про призначення експертизи, заяви про виклик свідків, представництво у суді на суму 6000,00 грн. Згідно з ч.2 ст.382 ЦК України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Частиною 1 статті 385 ЦК України передбачено, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. Згідно з ч.4 ст.4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання. За змістом ст..ст. 11, 12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» правління є виконавчим органом об`єднання і підзвітне загальним зборам. управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління. За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації. Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання. Відповідно до протоколу № 2 від 30.04.2017 загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку прийнято рішення про перехід на самоуправління з 1 травня 2017 року для забезпечення і захисту прав співвласників, належного утримання та використання спільного майна і прибудинкової території власними силами. Згідно з випискою з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСББ «Будинок 64 А» зареєстроване 04.10.2016, місцезнаходження: [ADDRESS] , голова правління - [PERSON] . За змістом ч. 1 розділу ІІ та VI статуту від 17.09.2016 об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок 64 а», завданням та предметом діяльності об`єднання є забезпечення належного утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, витрати на утримання і ремонт приміщень, яке перебуває в спільній власності співвласників, визначаються статутом об`єднання та рішенням загальних зборів. Відповідно до ст.22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Посилання представника відповідача на те, що [PERSON] самостійно здійснив неякісний ремонт даху, що в подальшому стало причиною залиття його квартири, суд оцінює критично та зазначає, що проведення робіт відбувалось з дозволу представників правління ОСББ, що підтверджуються показами допитаних свідків, та сторонами це не оспорювалось, крім того представником відповідача на підтвердження своїх доводів не наданий акт приймання виконаних робіт або повний перелік та об`єм виконаних [PERSON] робіт по ремонту даху для визначення причинного зв`язку між відхиленням від вимог нормативних документів при виконанні ремонтно-будівельних робіт, які виконував [PERSON] , і залиттям його квартири. Посилання представника відповідача щодо перешкоджання вільного доступу до даху з боку [PERSON] не підтверджені належними доказами. Крім того, суд зазначає, що управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління, представники якого підзвітні та відповідальні перед загальними зборами співвласників щодо належного утримання і використання спільного майна об`єднання, та зазначене не передбачає перекладення управлінських функцій на окремих власників квартир. Відповідно до положень ч.3 ст.12 та ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Представником відповідача не надано суду належних та допустимих доказів в підтвердження заперечень на позовні вимоги, тому позовні вимоги щодо стягнення з відповідача матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири, у розмірі 10 000 грн., підлягають задоволенню. Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформованої в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29. За таких обставин, інші доводи учасників справи не стосуються предмету доказування в межах спірних правовідносин. Відносно вимог позивача про відшкодування моральної шкоди суд виходить з наступного. Частиною 1 ст. 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Згідно п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року (зі змінами та доповненнями) «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Згідно п. 5 вказаної Постанови відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. При цьому в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Обґрунтовуючи вимоги, позивач посилається на спричинення йому моральної шкоди, яка виявилась у порушенні звичайного способу життя, відчуває проблеми з тиском, у квартирі відчуває запах цвілі та вогкості. Позивачем не надано доказів, які б свідчили про заподіяння йому моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, так само як і не надано доказів, з якого розрахунку та міркувань він виходив визначаючи розмір шкоди. З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог про відшкодування моральної шкоди. Відповідно до ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно з ч.ч.1, 2 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду позивачем був сплачений судовий збір у сумі 1536,80 грн., а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати за сплату судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, що складає 768,40 грн. Матеріалами справи підтверджується, що позивачем сплачені судові витрати, пов`язані із проведенням експертизи, у розмірі 4627,00, які підлягають стягнення. На підтвердження понесених витрат на правничу допомогу у розмірі 6 000,00, позивачем надані договір від 30.01.2019 року про надання правової допомоги, квитанції про сплату позивачем за послуги адвоката 6000,00. Тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати на професійну правничу допомогу пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, що складає 3000,00 грн. На підставі викладеного та

Outcome: partial