Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-18 00:00:00

Позивач звернувся до суду з даним позовом, вказуючи, що [INFO] померла сестра його матері та його тітка - [PERSON] . Після її смерті залишилось спадкове нерухоме майно, розташоване на території с.Граби Іршанської селищної ради Коростенського району Житомирської області. Позивач є спадкоємцем майна по закону. Він звертався до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, на що отримав відмову, оскільки пропущено шестимісячний строк, встановлений ст.1270 ЦК України. Вважає, що пропустив вказаний строк з поважної причини, оскільки вважав, що спадщину прийняла його мати - [PERSON] , так як вона користувалась будинком сестри та належним їй майном, доглядала за ним, крім того він не знав про належність тітці земельних ділянок. Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , тривалістю два місяці після набрання рішенням законної сили. В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, представник позивача направив до суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги повністю підтримує та просить їх задовольнити. Представник відповідача Іршанської селищної ради в судове засідання не з`явився, спеціаліст з юридичних питань Іршанської селищної ради подала до суду заяву про проведення судового засідання за відсутності представника селищної ради, відзив до суду не подала. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ч.3 ст.1266 ЦК України племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. Із ч.1 ст.1269 ЦК України слідує, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Частина 1 ст.1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 N7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] підтверджується, що [PERSON] померла [INFO] . Із копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , копії свідоцтва про народження № [NUMBER] , копії свідоцтва про одруження серії [NUMBER] та архівної довідки з Державного архіву Житомирської області №К-3755/01-1 від 29.06.2021 слідує, що позивач є племінником [PERSON] , яка померла [INFO] . Відповідно до відповіді приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Зіневича С.О. №128/01-16 від 17.04.2021 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлої [INFO] [PERSON] у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №64400143 від 17.04.2021 року після смерті [PERSON] спадкова справа на її майно не заводилась. За змістом позовної заяви слідує, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки вважав, що спадщину прийняла його мати - [PERSON] , так як вона користувалась будинком сестри та належним їй майном, доглядала за ним, крім того він не знав про належність тітці земельних ділянок. Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85цс12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч.3 ст.1272 ЦК України не застосовуються. Згідно ст.206 ч.4 ЦПК України якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відсутність інших спадкоємців за даними Спадкового реєстру та відсутність заперечень на позовну заяву, свідчить, що права, свободи та інтереси інших осіб не будуть порушені. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи. Враховуючи, що після смерті [PERSON] спадкоємцем за законом є її племінник - [PERSON] , інші спадкоємці з заявами про прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались, позивач вчасно не звернувся до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини оскільки вважав, що спадщину прийняла його мати - [PERSON] , так як вона користувалась будинком сестри та належним їй майном, доглядала за ним, крім того він не знав про належність тітці земельних ділянок, відповідач відзив на позовну заяву не подав, що свідчить про відсутність заперечень проти позову, а тому пропущений строк для прийняття спадщини позивачем суд визнає поважним. Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню. Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору на підставі п.п.10 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір», а тому судовий збір необхідно компенсувати за рахунок держави.

Outcome: approved