Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-24 00:00:00

Позивач звернувся до суду до відповідача з відповідним позовом. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що станом на 23 січня 2020 року він працював електрослюсарем підземним дільниці стаціонарного обладнання № 2 ВСП «ШУ Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». 23 січня 2020 року близько 12 год. 45 хв. у першу зміну на вугільному підйомі шахти «Тернівська» при заміні проводу живлення котушки тиристорного комутатора автоматичного режиму управління підіймальної установи, при спробі викрутити болт, який заклинило, щоб не відламати клемний зажим від обмотки котушки за допомогою відкрутки та плоскогубців, він відкручував болт. У лівій руці він держав відкрутку, у правій плоскогубцями затиснув клемний зажим. Тому як корпус магнітної станції ускладнює можливість слідкувати за процессом відкручування зажиму, йому прийшлось нахилитися у лівий бік (бік клемного зажима). Коли він почав відкручувати болт, отримав електричний розряд у праву руку, якою тримав плоскогубці, ліва рука з викруткою із-зі цього судорожно скоротилася у ліктьовому суглобі, та він викруткою попав собі в ліке око. Після травмування у нього набрякло ліве віко, ліве око постійно сльозилось, він відчував фізичний біль в області лівого ока, що заважало йому повноцінно бачити. Він вважав, що травма не суттєва, тому не ініціював відразу вчинення дій щодо реєстрації цього нещасного випадку та надання медичної допомоги персоналом відповідача, до кінця робочої зміни залишалось близько 45 хвилин, тому він продовжував знаходитись на робочому місці, але повноцінно працювати вже не зміг. О 13.30 годині він відмітився карткою в системі обліку робочого часу та пішов переодягатися. О 14.03 годині він залишив територію шахти та пішов додому. Після травмування пухлина лівого ока збільшувалася, віко вже майже не відкривалось, ліве око продовжувало сльозитись. Псля 14.03 години на шляху додому біль в області лівого ока стала дуже чутливою, і він вже не міг взагалі відкрити це око. Залишивши територію шахти на шляху додому, він двічі заходив до аптек м. Тернівка та придбав ліки, а саме: тіотриазолін, дифталь, комбінил Дуо. 23 січня 2020 року у вечорі йому зателефонували з роботи та з`ясувавши стан його здоров`я внаслідок травмування йому було запропоновано не виходити на роботу 24 січня 2020 року та звернутися до КЗ «Павлоградська міська лікарня № 4» ДОР». 24 січня 2020 року він не міг відкрити ліве око, продовжував відчувати фізичний біль в області цього ока, і він відразу о 07.00 год. звернувся до медичної допомоги до КЗ «Павлоградська міська лікарня № 4» ДОР», де після огляду лікар відразу надав йому направлення до Дніпропетровської області клінічної офтальмологічної лікарні у зв`язку з потребою невідкладного оперативного втручання. 24 січня 2020 року його було госпіталізовано до КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна офтальмологічна лікарня», де він перебував на стаціонарному лікуванні по 30 січня 2020 року. Йому було поставлено діагноз: проникаюче поранення рогівки, травматична катаракта, гемофтальм, відшарування сітківки лівого ока. 24 та 25 січня 2020 року йому було проведено дві операції. З 24 січня 2020 року по 14 травня 2020 року він безперервно лікував наслідки вказаної травми. З 15 травня 2020 року та 18 травня 2020 року він був на огляді в МСЕК і йому встановлено 3 групу інвалідності. З 19 травня 2020 року по 10 серпня 2020 року він не виходив на роботу, бо перебував на лікарняних, у відпустках, в проміжки у нього були вихідні дні по графику. Остаточний діагноз: рубець рогівки, артифакія, стан після вітректомії, кістозний і окулярний набряк лівого ока. 23 червня 2020 року він звернувся до відповідача з заявою про розслідування нещасного випадку, що стався з ним під час виконання робочих обов`язків на робочому місці 23 січня 2020 року. За наслідками розслідування 01 липня 2020 року відповідачем було складено Акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НП, яким вказаний нещасний випадок вважається не пов`язаним з виробництвом. Він не погодився з таким висновком комісії та, з врахуванням положень п. 58 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ № 337 від 17 квітня 2019 року, 10 липня 2020 року звернувся до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області з письмовою заявою з проханням ініціювання повторне розслідування вказаного нещасного випадку. 17 липня 2020 року Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області було внесено припис № 7/7 відповідачу з вимогою провести повторне розслідування нещасного випадку. 22 липня 2020 року наказом відповідача № 2753 призначено комісію з повторного розслідування нещасного випадку, за наслідками якого 04 серпня 2020 року відповідачем було складено Акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НП, де комісія прийшла до висновку, що Акт за формою Н-1/П не складати. Він не може погодитися з висновком повторного розслідування вказаного нещасного випадку, тому вимушений звернутися до суду з цим позовом. Він вважає, що випадок, який стався з ним 23 січня 2020 року о 12.45 годин під час виконання робочих обов`язків на робочому місті є пов`язаний з виробництвом. У зв`язку з чим, позивач просить суд визнати нещасний випадок, що стався з ним 23 січня 2020 року о 12 год. 45 хв. на вугільному підйомі шахти «Тернівська» на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Павлоградське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» при заміні проводу живлення котушки тиристорного комутатора автоматичного режиму управління підіймальної установки - таким, що пов`язаний з виробництвом; скасувати акт розслідування нещасного випадку, що стався 23 січня 2020 року о 13 год. 00 хв. на вугільному підйомі шахти «Тернівська» на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Павлоградське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», за формою Н-1/НП від 04 серпня 2020 року, затверджений 05 серпня 2020 року директором ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Бекешко О.Р. , зобов`язавши ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» скласти Акт розслідування нещасного випадку, що стався з ним 23 січня 2020 року о 12 год. 45 хв. на вугільному підйомі шахти «Тернівська» на виробничому структурному підрозділі «Шахтоуправління Павлоградське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» при заміні проводу живлення котушки тиристорного комутатора автоматичного режиму управління підіймальної установки, за формою Н-1 (додаток 11 до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ № 337 від 17 квітня 2019 року). Стягнути з відповідача ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на його користь судові витрати (судовий збір) в розмірі 1681,60 грн. Ухвалою Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 28 жовтня 2020 року відкрито провадження у справі та розгляд справи призначено провести в порядку загального позовного провадження. Не погодившись з позовом, у порядку ст. 178 ЦПК України, представником відповідача було подано відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що 23 червня 2020 року позивач звернувся до адміністрації ВСП «ШУ Павлоградське» із заявою з проханням розслідувати нещасний випадок, який з ним нібито трапився на виробництві 23 січня 2020 року при виконанні трудових обов`язків. Наказами № 2250 від 24 червня 2020 року та № 2336 від 26 червня 2020 року директора шахтоуправління створена комісія для розслідування випадку, яка встановила, що даний випадок не підпадає під дію пункту 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою КМУ від 17 квітня 2019 року № 337 і визначається, як нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом, а тому складено Акт за формою Н-1/НП від 02 липня 2020 року. Крім того, на припис № 7/7 від 17 липня 2020 року за формою Н-9 Головного правління держпраці у Дніпропетровській області про проведення повторного розслідування нещасного випадку, було повторно створено комісію з розслідування випадку, який трапився з потерпілим [PERSON] 23 січня 2020 року на ВСП «ШУ Павлоградське» та комісія дійшла висновку, що подія, яка відбулася 23 січня 2020 року з [PERSON] не підпадає під дію пункту 52 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою КМУ від 17 квітня 2019 року № 337 і визначається, як нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом, а тому складено Акт за формою Н-1/НП. Вважає, що при визначені факту нещасного випадку на виробництві та складання акту за формою Н-1, необхідно обґрунтувати та довести обов`язкові фактори нещасного випадку. Разом з тим, відсутність хоча б однієї з умов, перелічених у Порядку виключає можливість визнання нещасного випадку таким, який стався на виробництві. Крім того, розглядаючи у сукупності зібрані матеріали розслідування та пояснення свідків, відсутня можливість об`єктивно встановити обставини, механізм та сам факт травмування [PERSON] , що свідчить про відсутність обмеженої в часі події або раптового впливу на [PERSON] небезпечного виробничого фактору, який знаходився б у причинно-наслідковому зв`язку з ушкодженням його здоров`я. Також, звертає увагу, на те, що в письмовій заяві про розслідування нещасного випадку, [PERSON] зазначав про те, що травмувався о 13-00 годині 23 січня 2020 року, а в своїй позовній заяві зазначає, що отримав травму о 12-45 годині. При цьому, зауважень щодо часу травмування [PERSON] не надавав та не уточнював. Таким чином, вважає, що правові підстави для встановлення факту нещасного випадку на виробництві та складання акту по формі Н-1 - відсутні. В зв`язку з чим, просив відмовити [PERSON] у задоволенні позовних вимог в повному обсязі (а.с. 205-211). Представником третьої особи - Управлінням виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, в порядку ст. 181 ЦПК України, надані письмові пояснення, в яких зазначено, що при проведенні розслідування комісією встановлено факти: під час виконання робіт 23 січня 2020 року, та після виконання наряду [PERSON] не повідомив керівництву дільницістаціонарного обладнання № 2 та іншим інженерно-технічним робітникам шахти «Тернівська» ВСП «ШУ Павлоградське» про будь-які події, що з ним трапились, а також про його травмування на виробництві; відсутні записи в журналі звернень амбулаторних хворих за 2020 рік щодо травмування позивача; відсутнє екстрене повідомлення закладу охорони здоров`я про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння); згідно листа Комунального некомерційного підприємства «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради» від 30 червня 2020 року за № 01-30/1168, наданого на запит роботодавця [PERSON] в лікарню не звертався; згідно листа Комунального некомерційного підприємства «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» Павлоградської міської ради» від 01 липня 2020 року за № 1282, наданого на запит роботодавця, хворий [PERSON] звернувся за медичною допомогою 24 січня 2020 року самостійно зі скаргами на знижений зір в лівому оці. Зі слів [PERSON] отримав травму в побуті; в листках тимчасової непрацездатності, виданих позивачу вказана причина тимчасової непрацездатності - невиробнича травма; у виданій позивачу довідці до акту огляду МСЕК вказана причина інвалідності - загальне захворювання по зору. А тому, аналізуючи матеріали розслідування та документи, додані [PERSON] до позовної заяви, очевидним є те, що пояснення свідків[PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] щодо обставин настання травми різняться і не співпадають по суті. За результатами розслідування складено Акт розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НП від 02 липня 2020 року, в розділі 7 якого міститься висновок комісії, згідно з яким нещасний випадок, що стався з [PERSON] вважається таким, що не пов`язаний з виробництвом, оскільки не підпадає під дію п. 52 Порядку № 337. Крім того, за результатами повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, проведеного комісією в іншому складі, як того вимагає п. 58 Порядку № 337, на виконання Припису № 7/7 від 17 липня 2020 року Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області складено акт за формою Н-1/НП від 04 серпня 2020 року, в розділі 7 якого міститься висновок комісії, згідно з яким вирішено: Акт за формою Н-1/П не складати та запропоновано [PERSON] у разі незгоди з висновками комісії вирішити питання визнання факту травмування на виробництві в судовому порядку, Акт за формою Н-1/НП від 02 липня 2020 року вважати таким, що втратив чинність, з дати затвердження акту Н-1/НП від 05 серпня 2020 року. Звертають увагу на наданий позивачем доказ - довідку до акта огляду медико-соціальною експертною комісією № 621292, яка надається інваліду, в якій зазначено діагноз - загальне захворювання по зору. Крім того, проблеми з зором у позивача підтверджені результатами медичного огляду [PERSON] від 22 лютого 2019 року, в картці працівника, який підлягає попередньому (періодичному) медичному огляду (дод. 7 п. 2.16 Порядку проведення медичних оглядів працівників певних категорій) окулістом визначено діагноз: міопія. Крім того, звертають увагу на строк п`ять місяців, який пройшов з моменту настання нещасного випадку до надання заяви [PERSON] про проведення розслідування. Вважає, що комісією з розслідування нещасного випадку двічі проведено розслідування та надано висновок щодо відсутності законних підстав для складання Акту за формою Н-1/П. У зв`язку з чим, просить врахувати пояснення третьої особи - Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області при прийнятті рішення по справі. Ухвалою суду від 09 грудня 2020 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області. 24 грудня 2020 року ухвалою суду підготовче судове засідання закрито та Головному управлінню Держпраці у Дніпропетровській області в строк до 14 січня 2021 року запропоновано подати письмові пояснення. Представником третьої особи на стороні позивача - Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області, в порядку ст. 181 ЦПК України, 13 січня 2021 року надані письмові пояснення, в яких зазначено що, повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводяться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії). Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку (пункт 58 Порядку № 337).Так, відповідно до Порядку № 337, Головним управлінням 17 липня 2020 року був винесений припис за формою Н-9 № 7/7 про проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався 23 січня 2020 року з [PERSON] . За результатами проведеного розслідування ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» складено Акт за формою Н-1/НП від 05 серпня 2020 року. Комісія розглянула матеріали розслідування нещасного випадку, вивчила первинну медичну документацію, провела опитування потерпілого та свідків, оглянула ймовірне місце події та на підставі фактів: керівництво дільниці та підприємства про нещасний випадок з [PERSON] повідомлено не було; за медичною допомогою у пункт шахти «Тернівська» [PERSON] не звертався; не збережено у недоторканому стані місце нещасного випадку та інструменти (відкрутка та плоскогубці), якими працював [PERSON] ; пояснення та відповіді під час опитування свідків, а також [PERSON] мають розбіжності; відсутнє документальне підтвердження видачі наряду [PERSON] на усунення порушень роботи вугільній підіймальної машини; згідно пояснень, які [PERSON] надавав під час лікування у медичних закладах та під час оформлення лікарняних на підприємстві, травма з ним сталась у побуті; комісія не може виключити той факт, що травма з [PERSON] могла статись в проміжок часу між виходом його з території шахти і придбанням ліків в аптеці; комісія прийшла до висновку Акт за формою Н -1/П не складати. Комісія не знайшла документальних підтверджень факту травмування [PERSON] на виробництві. Отже, вважає, що повторне розслідування нещасного випадку, шо стався з [PERSON] було проведено у відповідності до вимог «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України віл 17 квітня 2019 р. № 337. В зв`язку з чим, просив під час винесення рішення у справі врахувати пояснення третьої особи - Головного управління Держпраці у Дніпропетровькій області (т. 1 а.с. 61-65). У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав та пояснив, що трамва відбулась 23 січня 2020 року десь 12-45 год. або на початку першої години дня в приміщенні вугільного підйому, свідками нещасного випадку було 5 чоловік, це [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , іншого сварщіка не пам`ятає прізвище. Вони займались виконуванням своїх робіт - ТО2, згідно виданого наряду. Він виконував свою роботу згідно наряду разом з [PERSON] . В момент травми [PERSON] пішов до другого підйому за інструментами, а тому він був сам. В момент травми він працював без окулярів та електричних перчаток. Після того, як він травмувався, з балкону покликав [PERSON] , той піднявся та роздивлявся його око. [PERSON] повідомив йому, що око набрякло, око червоного кольору, а взагалі все нормально. Потім він пійшов до машиністок [PERSON] та [PERSON] та попросив краплі для очей. [PERSON] закапала йому око спеціальними краплями - тетразолін. [PERSON] він повідомив, що ткнув собі в око відкруткою. Він про випадок травмування себе в око повідомив начальника [PERSON] та механіка [PERSON] . Він відмовився від медпункту, оскільки думав, що травма не серьозна. Начальник [PERSON] обіцяв йому, що з приводу травми поговорить з директором шахти, а тому повідомляти по травму не треба. Після закінчення робочої зміни вони всі пішли до бані. В нарядну після бані він не заходив, додому він йшов з [PERSON] , по дорозі вони зустрілися із [PERSON] та обговорювали ситуацію, яка сталась з ним. Потім він ходив до аптек за каплями в очі, оскільки в нього дуже боліло око. Крім того, повідомив, що після зміни, по дорозі до дому, він разом із [PERSON] випили небагато алкоголю. Повідомив, що про випадок травми його просив начальник нікуди не звертатися, він сам все вирішить. Він не знав, що травма ока призвиде до інвалідності, та він втрате зір. Також, повідомив, що йому робилися операції на око, та він тривалий час знаходився на лікарняних. Просив позовні вимоги задовольнити повністю. Представник відповідача ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. Просила відмовити у задоволенні позову повністю. Крім того, повідомила, що матеріали справи містять розбіжності в годинах, оскільки позивач каже різний час травмування, то сталася травма о 13-00 год, то о 12-45, то з 12-00 год., вважає, що факт травмування позивача саме на виробництві не доведений, просила до показів свідків ставитися критично, [PERSON] після роботи розпивав спиртні напої та міг травмуватися вже після роботи. Позивач та всі свідки підтвердили, що [PERSON] відмовися від первинного медичного огляду, медичні документи свідчать про те, що травма [PERSON] - побутова. Представник третьої особи УВД ФССУ в Дніпропетровскій області в судовому засіданні підтримала письмові пояснення та просила їх врахувати при постановленні рішення. До того ж додала, що [PERSON] про факт травмування не повідомив дільницю, відсутні екстрені повідомлення про травму, в журналах відсутні відповідні записи. Представник третьої особи первинної профспілки в судовому засіданні позовні вимоги позивача підтримав повністю. В позовній заяві викладені всі обставини, які мають місце по даній справі. Щодо години трамування може пояснити те, що позивач вказав близько о 12-45 год., покази позивач не змінював. Просив врахувати те, що позивач вказав все правдиво та щіро, відповідачу нічого не заважало, щоб допитати всю першу зміну та встановити хронологію подій. Крім того, повідомив, що всі свідки під присягою підтвердили факт травмування [PERSON] саме на підприємстві. Медична допомога надавалась, що підтвердили також свідки, так як працівники шахти капали у очі краплі. А те, що [PERSON] відмовився від травмпункту і те, що був без окулярів на робочому мімці не є підставою для відмови в позові, а може бути лише підставою для встановлення відповідних відсотків для призначення страхових виплат відповідачем, тобто при визначені ступеню вини позивача. Просив задовольнити позов повністю. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що він працював на шахті «Тернівська» дільниця СО-2, наразі він не працює. 23 січня 2020 року він працював в першу зміну зварщиком та з ним був [PERSON] . З 12 до 13 год. він перебував на першому поверсі, його покликав приблизно о 13.00 годині може і раніше, [PERSON] та попросив, щоб він глянув на його око. Око в нього було набряклим, червоним, сльозилося Він нікому не повідомляв про настання травми. [PERSON] сказав, що сам розбереться з даним випадком. На першому поверсі також був начальник [PERSON] , який знаходився в кабінці машиністов. З ним та [PERSON] на першій зміні також працювали [PERSON] та [PERSON] - машиністки, [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] - слюсарі. Повідомив, що після роботи 23 січня 2020 року він з [PERSON] разом йшли додому, йшли зазвичай повільно, не пам`ятає чи заходили після шахти в інші місця чи відразу додому. Його опитували на комісії, але він тоді не сказав, що він побачив першим трамву та взагалі він на комісії багато чого не розповідав, а зараз надає уточнюючі правдиві покази. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що 23 січня 2020 року він прийшов на роботу, отримав наряд, та він разом з [PERSON] зпустились в шахту, коли зайшли до слюсарки, а там вже всі розмовляли про те, що [PERSON] на магнітці отримав трамву, штрикнувши собі відкруткою в око. Позивачу задавали питання чому він не звернувся до мед.пункту, але він повідомив, що сам виріше дане питання. Його не опитувала комісія при розслідуванні нещасного випадку. Пошкодження у позивача він бачив, було прищурено та набрякше ліве око, іноді позивач прикривав око, віко було червоне. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що вони на робочому місці замінювали провод. Потім він пішов за інструментом та повернувшись, вже побачив, що око [PERSON] вже було травмоване, до цього було все нормально, потім на підйомі після травмування, позивачу закапала око машиністка. Сам факт травми він не бачив, оскільки пішов за інструментами. Начальник [PERSON] та механік [PERSON] знали про те, що трапилося з [PERSON] , вони його бачили. Він не доставив позивача до мед.пункту, тому що позивач відмовився від медичної допомоги. Після травми [PERSON] не виконував роботу, а після закінчення роботи він заходив до слюсарки, а там були розмови про травму [PERSON] . Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що він 23 січня 2020 року зпустився в шахту, а потім по виходу зайшов до слюсарки та побачив позивача. Це сталося приблизно о 13.00 годині. Він звернув увагу, що у [PERSON] око червоного кольору та він його прикривав. Сам факт травмування не бачив, а бачив позивача після травми. У позивача сильно набрякло ліве око, та він зрозумів, що позивачу дуже болячі. До початку зміни він бачився з позивачем, у нього ніяких ушкоджень не було. Також зазначив, що на комісії давав інші свідчення, так як не хотів, щоб у начальника були неприємності. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що 23 січня 2020 року була її перша зміна. В той час на шахті тривалий час відбувались проблеми з автоматикою, всі поламки вона записувала у відповідний журнал. З цього журналу вбачаються всі неполадки та підтвердила, оглядаючи журнал (т. 1 а.с. 51, 52), що відповідні записили вона також вносила. Про неполадки цього пристрою, який налагоджував позивач, вона ще й дізналася від [PERSON] , яка працювала напередодні до 8.00 години ранку, а вона заступила на зміну з 08.00 годині 23 січня. [PERSON] як єдиний спеціаліст займався налагодженням пристрою та займався неполадками. [PERSON] прцював на другому поверсі, я з напарницею [PERSON] на першому, за пультом працювала саме вона. Приблизно о 13.00 год., може раніше, а може і пізніше, [PERSON] спустився до неї та повідомив, що попав собі в око. Вона бачила, що око в нього сльозилося, набрякло та [PERSON] навіть не зміг пошкоджене око відкрити. Багато людей, в тому числі всі слюсарі першої зміни бачили пошкоджене око [PERSON] , але ніхто навіть і не думав, що травма буде такою значною. На протязі всієї зміни її напарниця капала йому каплями в очі, а потім він пійшов до бані. Вони з напарницею [PERSON] порадили йому піти до лікарні, а вже на наступний день вони дізнадись, що [PERSON] в лікарні. Також зазначила, що на початку їх зміни вона бачила [PERSON] , в нього ніяких равм не було. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що вона працювала в нічну зміну 22 січня 2020 року, вона машиніст підйому. Її зміна закінчилася о 08.00 годині ранку. Перед нарядом [PERSON] заходив на підйом полагодити машину, та вона бачила, що на ньому ні яких ушкоджень не було, а потім їй розповідали, що з [PERSON] стався нещасний випадок та він поранив око. Також зазначила, що вона також вносила записи у журнал щодо того, що не вмикається реверс та на її зміні нікому було полагодити пристрій. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що в той день він був на роботі, перед зміною всі слюсарі, в тому числі й [PERSON] отримали наряд на обслуговування підземних та поверхніх машин. Після чого всі слюсарі разподілили обов`язки та почали виконували їх. Потім йому стало відомо, що [PERSON] отримав травму. Саме факт травмування він не бачив. Він коли побачив [PERSON] , то звернув увагу, що у нього було червоне око, яке сльозилося. На наряді [PERSON] був цілком здоровий, пошкоджень ока не було. Йому відомо, що 23 січня 2020 року з 8-00 години ранку до кінця їх зміни машиністами були [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] прибирала, а [PERSON] була за пультом в кабинці. Пояснив, що після зміни, приблизно о 16 год. 30 хвилин він сів в автобус та поїхав додому. В судовому засіданні він дає правдиві покази, а його покази в деяких моментах може і різняться з показами, які він давав на комісії, оскільки його відповіді на комісії залежали тільки в поставлених питаннях та він не лікар, щоб ставити діагноз. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, допитавши свідків, вивчивши матеріали цивільної справи, встановив наступне. Як убачається з матеріалів справи, [PERSON] був прийнятий на шахту «Тернівська» підземним електрослюсарем 5 розряду з повним робочим днем у шахті відповідно до розпорядження № 51 від 05 квітня 2004 року, а відповідно до розпорядження № 2664к від 10 вересня 2020 року за станом здоров`я був переведений учнем електрослюсаря (слюсаря) чергового та з ремонту устаткування, а згідно наказу № 2748к від 17 вересня 2020 року був переведений електрослюсарем (слюсарем) чергового та з ремонту устаткування 5 розряду на дільниці СО-2 та працює по теперішній час, про що свідчить копія трудової книжки (т. 1 а.с. 13-15, 135-136). [PERSON] є членом ППО НПГУ шахти «Тернівська» з 24 червня 2020 року, про що свідчить довідка ППО шахи «Тернівська» обласного обєднання незалежних профспілок горніків України НПГУ від 06 липня 2020 року № 32 (т. 1 а.с. 134). [PERSON] 23 січня 2020 року працював у першу зміну, про що свідчить графік виходів робітників дільниці СО № 2 за січень 2020 року (т. 1 а.с. 122). Згідно книзі нарядів дільниці СО № 2, [PERSON] 23 січня 2020 року видано наряд на ТО 2 оборудовання МПБ-5-2-2, про що він повідомлений під підпис (т. 1 а.с. 106-108). Роботи, які виконував [PERSON] відповідають виданому наряду (т. 1 а.с. 53-57). З інструктажем по охороні праці [PERSON] ознайомлений під підпис (т. 1 а.с. 110). Відповідно до книги прийому, здачі зміни, вугільний підйом, встановлено, що 23 січня 2020 року в період з 12-25 по 13-40 год здійснювалася ревізія та поладка електричного управління (т. 1 а.с. 50-52). Судом встановлено, що 23 січня 2020 року о 12-45 годині на дільниці стаціонарного обладнання № 2, вугільний підйом, шахти «Тернівська» ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» стався нещасний випадк з [PERSON] , а саме у першу зміну на вугільному підйомі шахти «Тернівська» при заміні проводу живлення котушки тиристорного комутатора автоматичного режиму управління підіймальної установи, при спробі викрутити болт, який заклинило, щоб не відламати клемний зажим від обмотки котушки за допомогою відкрутки та плоскогубців [PERSON] відкручував болт. У лівій руці він держав відкрутку, у правій плоскогубцями затиснув клемний зажим. Тому як корпус магнітної станції ускладнює можливість слідкувати за процессом відкручування зажиму, [PERSON] довелось нахилитися у лівий бік (бік клемного зажима). Коли він почав відкручувати болт, отримав електричний розряд у праву руку, якою тримав плоскогубці, ліва рука з викруткою із-зі цього судорожно скоротилася у ліктьовому суглобі, та він викруткою попав собі в ліке око. Після травмування у нього набрякло ліве віко та постійно сльозилось пошкоджене ліве око, він відчував фізичний біль в області ока, що заважало йому повноцінно бачити. Встановлено, що до здравпункту № 1 ТОВ «ДТЕК Сервіс» [PERSON] не звертався, про що свідчить журнал реєстрації амбулаторних хворих за 2020 рік (т. 1 а.с. 124-126). В поясненювальній від 05 лютого 2020 року, [PERSON] зазначив, що в електрощитовій він рукою торкнувся проводу під напругою, а тому відбулось скорочення м`язів лівої руки з викруткою (т. 1 а.с. 131). Відповідно до довідки про відмітку робітників на контрольних пунктах (варіант 3) з 23 січня 2020 року 14.02 год по 23 січня 2020 року 14.04 год, [PERSON] прийшов на роботу 06.09 год., а залишив територію шахти о 14.03 год (т. 1 а.с. 123). [PERSON] 23 січня 2020 року у аптеках м. Тернівка придбавав очні каплі, що підтверджується видатковою накладною № 129ФФ00002817 від 23 січня 2020 року Аптеки № 16, інформацією про рух коштів, чеком та товарним чеком № 596414 від 23 січня 2020 року ДФК аптека № 24, інструкцією для застосування лікарського засобу Дифталь, чеком та товарним чеком № 596498 від 23 січня 2020 року ДФК аптека № 24, інструкцією для медичного застосування лікарського засобу Комбінил Дуо (т. 1 а.с. 25, 26, 26-а, 28-29, 29-а, 30, 31-34). Відповідно до листа КНП «Тернівська центральна міська лікарня» Тернівської міської ради від 30 червня 2020 року № 01-30/1168, [PERSON] 23 січня 2020 року в лікарню не звертався (т. 1 а.с. 121). [PERSON] 24 січня 2020 року звернувся до КЗ «Павлоградська міська лікарня № 4» Дніпропетровської обласної ради, який видав направленя до КЗ «ДОКОЛ» м. Дніпро з діагнозом: проникаюче поранення рогового ока (т. 1 а.с. 35). Відповідно до листа КНП «Павлоградська лікарня інтенсивного лікування» від 01 липня 2020 року № 1282, [PERSON] звернувся за медичною допомогою в ДКЦ КНП «ПЛІЛ» ПМР 24 січня 2020 року самостійно зі скаргами на знижений зір в лівому оці та зі слів хворого, отримав травму в побуті 23 січня 2020 року (т. 1 а.с. 119). З виписки № у/48 медичної карти стаціонарного хворого видно, що [PERSON] з 24 січня по 30 січня 2020 року перебував на стаціонарі КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна офтальмологічна лікарня» та 24 січня 2020 року йому було проведено операцію - ПХО поранення рогівки+ревізія ВП лівого ока, а 25 січня 2020 року зроблено операцію - ревізія п/к лівого ока (т. 1 а.с. 36, 132). З копій листів непрацездатності та графіків виходів на роботу видно, що [PERSON] тривалий час знаходився на лікарняному за діагнозом проникнення порожнини роговки лівого ока (т. 1 а.с. 127, 128, 129, 130, т. 2 а.с. 8-15). Судом встановлено, що [PERSON] відвідував КЗ «Дніпропетровська обласна клінічна офтальмологічна лікарня» з приводу скарг на низькій зір лівого ока в наслідок побутової травми (проникаюче поранення) лівого ока від 23 січня 2020 року, про що свідчать консультативний висновок офтальмолога від 20 серпня 2020 року (т. 1 а.с. 37). Відповідно до довідки до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії 12 ААб № 621292, [PERSON] первинно встановлено третью групу інвалідності з 15 травня 2020 року по загальному захворюванню по зору (т. 1 а.с. 38, 133). Згідно з довідкою від 19 жовтня 2020 року № 418, виданої ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», [PERSON] дійсно працює з 05 квітня 2004 року по теперішній час в ВСП «Шахтоуправління Павлоградське», електрослюсарем черговим та з ремонту устаткування дільниці стаціонарного обладнання № 2 та з 23 травня по 09 червня 2020 року, з 23 червня по 29 червня 2020 року, з 02 вересня по 07 вересня 2020 року знаходився у щорічній відпустці (т. 1 а.с. 39). 23 червня 2020 року позивач звернувся до директора ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» з заявою про розгляд нещасного випадку на виробництві, який стався з ним 23 січня 2020 року (т. 1 а.с. 63). На підставі даної письмової заяви директором ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» 24 червня 2020 року було видано повідомлення про нещасний випадок, що стався 23 січня 2020 року о 13.00 год. з електрослюсарем підземним дільниці стаціонарного обласднення № 2 [PERSON] (т. 1 а.с. 64, 212). Відповідно до Акту розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НП, що стався 23 січня 2020 року на ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 01 липня 2020 року, комісія прийшла до висновку, що нещасний випадок, що стався з [PERSON] не пов`язаний з виробництвом, а тому не підпадає під дію п. 5.2 «Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженого постановою КМУ від 17 квітня 2019 року за № 337 (т. 1 а.с. 41-47). Голова ППО НПГК шахти «Тернівська» Голік О.М. вважає, що нещасний випадок, який стався з [PERSON] пов`язаний з виробництвом, що підтверджується окремою думкою від 01 липня 2020 року (т. 1 а.с. 156). [PERSON] звернувся до начальника головного управління Держпраці в Дніпропетровьскій області з заявою про проведення повторного розслідування нещасного випадку, який стався з ним 23 січня 2020 року (т. 1 а.с. 48). Головне управління Держпраці в Дніпропетровьскій області на підставі Припису № 77 від 17 липня 2020 року вимагало провести повторне (додаткове) розслідування нещасного випадку, визнати чи не визнати нещасний випадок таким, що пов`язаний з виробництвом, скласти акт за формою Н-1 (у разі визнання його таким, що пов`язаний з виробництвом (т. 1 а.с. 59-62). Наказом від 22 липня 2020 року № 2753 було створено комісію для проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку з електрослюсарем підземним дільниці стаціонарного обладнання № 2 [PERSON] та позивача було запрошено на засідання комісії, яке відбулося 23 липня 2020 року (т. 1 а.с. 65, 66). З протоколів № 1 від 23 липня 2020 року, № 2 від 27 липня 2020 року, № 3 від 29 липня 2020 року засідання комісії з повторного розслідування нещасного випадку, що стався нібито 23 січня 2020 року о 13.00 год. з електрослюсарем підземним дільниці стаціонарного обладнання № 2 [PERSON] на ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», прийнято рішення скласти Акт за формою Н-1/ПН (т. 1 а.с. 67-103). Листом головного управління Держпраці в Дніпропетровській області від 10 серпня 2020 року № 21-1062-11/04 повідомлено [PERSON] про проведення повторного розслідування нещасного випадку, що стався з ним 23 січня 2020 року та за результатами якого складено Акт за формою Н-1/НП від 05 серпня 2020 року (т. 1 а.с. 49). Відповідно до Акту розслідування нещасного випадку за формою Н-1/НП, що стався 23 січня 2020 року на ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» від 04 серпня 2020 року, комісія прийшла до висновку: Акт за формою Н-1/П не складати і пропонує [PERSON] у разі його незгоди з висновками комісії вирішити визнання факту травмування на виробництві у судовому порядку згідно п. 29, 58 «Порядку….». Акт за формою Н-1/НП від 02 липня 2020 року вважати таким, що втратив чинність, з дати затвердження акту Н-1/НП від 05 серпня 2020 року (т. 1 а.с. 16-24). Надаючи спірним правовідносинам правову кваліфікацію, суд зазначає наступне. Положенням частин 1 статей 3, 46 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Статтею 55 Конституції України визначено, що права і свободи громадянина захищаються судом. Відповідно до ст. 171 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасник випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. За змістом статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною 3 статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до статті 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтею 78 ЦПК України передбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до статті 22 Закону України «Про охорону праці», роботодавець повинен організувати розслідування і вести облік нещасник випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнським об`єднанням профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання і аварії роботодавець складає акт про нещасний випадок за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом, питання вирішується посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене в судовому порядку. Процедура проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», визначена та регулюється Порядком розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджениих постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі Порядок). Рішення комісії (спеціальної комісії), зміст акта за формою Н-1 можуть бути оскаржені в судовому порядку потерпілим, членами його сім`ї або уповноваженою ними особою, робочим органом Фонду, а також іншими органами, установами, підприємствами та організаціями, представники яких брали участь у розслідуванні (спеціальному розслідуванні). Судом встановлено, що позовні вимоги позивача зводяться до оспорювання рішення комісії з розслідування нещасного випадку, яке міститься в затвердженому акті за формою Н-1/НП, складеному за наслідками розслідування нещасного випадку, що трапився з потерпілим 23 січня 2020 року, та зобов`язання роботодавця скласти акт за формою Н-1. Відповідно до Порядку, нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо. Пунктом 9 Порядку № 337 регламентовано, що розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу. Строк давності для розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь) на виробництві становить три роки з дня їх настання. У разі встановлення факту нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) рішенням суду розслідування проводиться незалежно від дати їх настання. Пунктом 12 Порядку № 337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи. Окрім того, пунктом 29 вищевказаного Порядку, визначено, що факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено у судовому порядку. Якщо такий факт встановлено у судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та / або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації). Відповідно до пункту 49 Порядку № 337 передбачено, що до матеріалів розслідування (спеціального розслідування) належать такі документи та їх копії: екстрене повідомлення закладу охорони здоров`я про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння); повідомлення роботодавця (замовника робіт) про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), звернення органу досудового розслідування, інформація, отримана з інших джерел (звернення юридичних і фізичних осіб тощо), рішення (постанова) суду про проведення розслідування чи повторного розслідування або про встановлення факту настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) у судовому порядку; копія наказу про утворення комісії з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); копія наказу про продовження строку розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); копія наказу про утворення експертної комісії; примірник (копія) акта за формою Н-1; лист потерпілому (членам його сім`ї чи уповноваженій ними особі) про утворення комісії з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та запрошення до співпраці; протоколи засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) щодо розподілу обов`язків, зустрічі з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою); протокол огляду місця, де стався нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння); ескіз місця, де стався нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), необхідні плани, схеми, фотознімки такого місця, пошкоджених об`єктів, устатковання, інструментів тощо; пояснювальні записки та протоколи опитування посадових осіб, потерпілих, свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та інших осіб; висновок експертизи (технічної, науково-технічної, медичної тощо) у разі проведення та/або експертної комісії у разі її утворення; копії протоколів технічного огляду транспортних засобів, результати діагностики обладнання (устатковання), випробувань і вимірювань електроустановок тощо; копії документів про проходження потерпілим навчання та інструктажів з питань охорони праці; копії документів про забезпечення потерпілого засобами індивідуального та колективного захисту; копії документів про проходження потерпілим попереднього та періодичного медичних оглядів; висновок про діагноз, причини смерті або характер і ступінь тяжкості травми потерпілого, стан алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння потерпілого; результати додаткових лабораторних досліджень шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, проведених установами, організаціями, лабораторіями, яким надано право проводити такі дослідження (у разі їх проведення); запити до органів та установ про надання відповідних висновків і матеріалів; відповіді (висновки) органів та установ; копії декларацій відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці або дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки відповідно до Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 р. № 1107 (Офіційний вісник України, 2011 р., № 84, ст. 3077); витяги з нормативно-правових актів щодо охорони праці, вимоги яких порушені; копії приписів служби охорони праці підприємства (установи, організації) (які стосуються даного випадку, об`єкта, цеху, дільниці тощо); копії актів перевірок і розпорядчих документів територіальних органів Держпраці, постанов (ухвал) судових інстанцій (за наявності) - у разі проведення спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); копії протоколів про адміністративні правопорушення, що стосуються нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), виданих роботодавцеві посадовими особами територіальних органів Держпраці під час проведення спеціального розслідування (за наявності); інформація щодо відповідності встановленим вимогам нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (однією із причин), - у разі проведення спеціального розслідування; інші документи залежно від обставин і причин нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) за рішенням комісії. Документи, що отримані, використані та складені комісією (спеціальною комісією) під час проведення розслідування, зазначаються окремим переліком і належать до матеріалів розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії. Як вбачається з долучених матеріалів розслідування нещасного випадку в ньому зібрана не повна інформація, яка перелічена у п. 49 Порядку № 337, що свідчить про те, що розслідування проведено неповно та не об`єктивно. Відповідно до пункту 52 Порядку № 337 передбачено, що обставини, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, є: 1) виконання потерпілим трудових (посадових)обов`язків згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), у тому числі у відрядженні (згідно з внутрішнім трудовим розпорядком підприємства (установи, організації), на яке він відряджений); 2) перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і над урочний час; 3) підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування працівника з цією метою по території підприємства (установи, організації) перед початком роботи та після її закінчення; 4) виконання завдань за письмовим розпорядженням роботодавця в не робочий час, під час відпустки, у вихідні, святкові та не робочі дні; 5) виконання потерпілим дій в інтересах підприємства (установи, організації), де він працює, що не належать до його трудових (посадових) обов`язків; 6) раптова смерть в наслідок гострої серцево-судинної недостатності, ішемічного інсульту, серцево-судинної недостатності або порушення мозкового кровообігу під час перебування на підземних роботах (видобування корисних копалин, будівництво (реконструкція, капітальний ремонт), технічне переоснащення шахт, рудників, копалень, метрополітенів, підземних каналів, тунелів та інших підземних споруд, проведення геологорозвідувальних робіт під землею) або після підйому на поверхню з даною ознакою, що підтверджено медичним висновком; 7) раптове погіршення стану здоров`я потерпілого, одержання травм або його смерть під час виконання трудових (посадових) обов`язків в наслідок впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або у разі, коли потерпілий не пройшов обов`язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку; 8) проїзд на роботу чи з роботи на транспортному засобі, що належить підприємству (установі, організації), або на іншому транспортному засобі, наданому роботодавцем відповідно до укладеного договору з іншим підприємством (установою, організацією); 9) проїзд згідно з установленим завданням і маршрутом до місця чи з місця відрядження на транспортному засобі (громадському, власному чи службовому тощо, в тому числі наданому іншим підприємством (установою, організацією) на підставі письмової угоди з роботодавцем про надання послуг з перевезення), що підтверджується документально та відшкодовується роботодавцем; 10) використання власного транспортного засобу в інтересах підприємства (установи, організації) з дозволу або за письмовим дорученням роботодавця (безпосереднього керівника робіт); 11) перебування потерпілого у транспортному засобі або на його стоянці, на території вахтового селища, в тому числі під час змінного відпочинку, якщо настання нещасного випадку пов`язане з виконанням потерпілим трудових (посадових) обов`язків або з впливом на нього шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу; 12) прямування до об`єкта (між об`єктами) обслуговування за затвердженим маршрутом або до будь-якого об`єкта за дорученням роботодавця; 13) перебування на території підприємства (установи, організації) або в іншому визначеному роботодавцем місці у зв`язку з проведенням виробничої наради, одержанням заробітної плати, проходженням обов`язкового медичного огляду, навчання тощо або проведенням з дозволу чи за ініціативою роботодавця професійних і кваліфікаційних конкурсів, спортивних заходів, передбачених колективним договором, за наявності відповідного рішення (наказу, розпорядження тощо) роботодавця; 14) надання підприємством (установою, організацією) благодійної допомоги іншим підприємствам (установам, організаціям) за наявності відповідного рішення (наказу, розпорядження тощо) роботодавця; 15) однократний вплив на працівника шкідливих чи небезпечних виробничих факторів, внаслідок яких у нього виникло гостре професійне захворювання (отруєння), за наявності висновку закладу охорони здоров`я; 16) вплив небезпечних, шкідливих або інших виробничих факторів під час технологічної перерви або перерви для відпочинку чи харчування на території підприємства (установи, організації) згідно з правилами внутрішнього трудового розпорядку, що підтверджено висновком закладу охорони здоров`я або експертної комісії; 17) заподіяння потерпілому тілесних ушкоджень іншою особою або його вбивство під час виконання чи у зв`язку з виконанням трудових (посадових) обов`язків або дій в інтересах підприємства (установи, організації) незалежно від початку досудового розслідування, крім випадків з`ясування з іншою особою особистих стосунків невиробничого характеру, що встановлено комісією з розслідування та/або підтверджено висновком компетентних органів; 18) погіршення стану здоров`я внаслідок отруєння алкоголем, наркотичними засобами, токсичними чи отруйними речовинами, а також їх дії (асфіксія, зупинка серця тощо), що підтверджено медичним висновком, якщо це пов`язано із застосуванням таких речовин у виробничому процесі чи порушенням вимог щодо їх зберігання та транспортування; 19) ліквідація наслідків над звичайних ситуаційна виробничих об`єктах і транспортних засобах, що використовуються підприємством (установою, організацією); 20) скоєння самогубства працівником плавскладу на суднах морського, річкового та рибопромислового флоту в разі перевищення обумовленого колективним договором строку перебування у рейсі або його смерті під час перебування у рейсі внаслідок впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу; 21) оголошення працівника померлим внаслідок зникнення під час виконанняним трудових (посадових) обов`язків (відповіднодо ухваленого рішення суду); 22) одержання травм під час використання транспортних засобів, устатковання, інструментів, матеріалів тощо, що належать і використовуються підприємством (установою, організацією), у разі їх несправності, що підтверджено відповідними висновками; 23) одержання травм або смерть потерпілого під час виконання трудових (посадових) обов`язків у разі перебування його у стані алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння, підтвердженого відповідним медичним висновком, за наявності технічних або організаційних причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) або у разі, коли потерпілий не був відсторонений від виконання робіт відповідно до вимог правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації) або колективного договору; 24) виконання фізичною особою - підприємцем виду робіт, зазначеного в документах обов`язкової звітності, за обставин, зазначених у підпунктах 1-23 цього пункту; 25) виконання робіт особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства за обставин, зазначених у підпунктах 1-23 цього пункту; 26) виконання робіт особою, яка фактично допущена до роботи без оформлення трудового договору (контракту), у разі підтвердження факту перебування потерпілого у трудових відносинах з роботодавцем за обставин, зазначених у підпунктах 1-23 цього пункту. Згідно п. 53 Порядку № 337 визначено, що нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження. В даному випадку висновки акту від 04 серпня 2020 року, затвердженого директором ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» Бекешко О.Р. 05 серпня 2020 року є непереконливими та такими, що не спростовують позицію позивача по справі та відомостей отриманих в ході допиту свідків. Зводяться виключно до того, що нещасний випадок не може бути визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом, оскільки позивач не звернувся одразу за медичною допомогою до медичного пункту на шахті, під час звернення до лікарні вказав про отримання травми у побуті. Вказані обставини не заперечувались позивачем [PERSON] , факт не звернення одразу за медичною допомогою пояснювався тим, що тяжкість травми було хибно оцінена позивачем, вважав, що біль мине через короткий проміжок часу. З аналогічних підстав і при первинному зверненні до лікарні 24 січня 2020 року вказав про отримання травми у побуті. Дані обставини, на переконання суду, не можуть слугувати підставами для позбавлення позивача права на об`єктивне та повне розслідування нещасного випадку, який з ним стався. У випадку встановлення обставини, які фактично спростовують позицію позивача, такі факти аргументовано повинні бути викладені в акті розслідування, чого зроблено не було. Крім того, покази свідків під час судового розгляду справи з приводу того, що факти нещасних випадків на виробництві негативно впливають на начальників, а тому начальники просят робітників приховувати факти травмування можуть свідчити про те, що особи не завжди вагаються на повідомлення про такі випадки, вважаючи травми не тяжкими та скороминучими. Отже, зважаючи на вище викладене, суд приходить до висновку, що наявними в матеріалах справи доказами підтверджено, що нещасний випадок, який стався з [PERSON] 23 січня 2020 року о 12.45 год. під час виконання трудових обов`язків на шахті «Тернівська» ВСП «Шахтоуправління Павлоградське» ПрАТ «ДТЕК «Павлоградвугілля», пов`язаний з виробництвом. Таке переконання суду ґрунтується на встановлених в ході судового розгляду справи обставинах, таких як пояснення позивача, покази свідків, матеріалах розслідування нещасного випадку, наявність довідки МСЕК з встановлення групи інвалідності з приводу зору [PERSON] та непереконливості висновків викладених в самому акті. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у держава-учасницях, з огляду на положення законодавства,традиції,юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року). Крім того, доводи представника відповідача з приводу того, що [PERSON] встановлена група інвалідності по загальному захворюванню по зору, так як раніше мав діагноз міопія, судом до уваги не приймаються, оскільки дані обставини не впливають саме на встановлення факту нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом. Також не є підставою для відмови в позові той факт, що [PERSON] під час виконання своїх обов`язків був без спеціальних окулярів та рукавичок, оскільки зазначені факти, які не заперечує позивач, можуть бути розглянуті роботодавцем при призначенні відповідних страхових виплат. Щодо посилання представника відповідача на той факт, що травма ока [PERSON] могла статися після закінчення зміни та розпивання останнім спиртних напоїв після роботи, суд ставиться критично, оскільки факт розпивання алкоголю не підтвердився, а поясненнями свідків, допитаних в суді під присягою, підтвердився факт, що травма ока у [PERSON] сталася 23 січня 2020 року на виробництві під час виконання робіт, згідно виданого наряду. З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] , третя особа: Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля», треті особи: Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Дніпропетровській області, Первинна профспілкова організація шахти «Тернівська» Обласного об`єднання Незалежних профспілок гірників України Західного Донбасу про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача стягується судовий збір в розмірі 1681,60 грн.

Outcome: approved