Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-28 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, який обґрунтовував тим, що він є споживачем послуг АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі». 30.11.2016 відповідач припинив електропостачання за його адресою, не повідомивши про намір відключення не менше, ніж за 30 днів. 07.12.2016 електропостачання було відновлено. Станом на 04.10.2016було зафіксовано покази лічильника електроенергії 3813 кВт. 30.11.2016 покази становили 4097 кВт. Таким чином, за період з 04.10.2016 по 30.11.2016 спожито 284 кВт, щоденно споживалось 10,92 кВт. За аналогією з 30.11.2016 по 07.12.2016 не було спожито 76,46 кВт на загальну суму 54,59 грн, що у двократному розмірі становить 109,18 грн. Крім того, внаслідок відключення від електропостачання позивач зазнав моральних страждань, які він оцінює в 10000,00 грн. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову та надав відзив на позовну заяву, який обґрунтований тим, що 30.11.2016 було припинено електропостачання до об`єкту споживача за адресою: [ADDRESS] , внаслідок наявної заборгованості за спожиту електричну енергію. Відключення проведено після отримання споживачем попередження на тридцятий день. На момент відключення від електропостачання зі споживачем [PERSON] не було договірних відносин, споживання електричної енергії відбувалося з порушенням ПКЕЕН, а тому вимоги позивача не обґрунтовані. Позивач надав відповідь на відзив, в якому вказав, що заборгованості за електропостачання в нього не було, а всі попередження, що надходили за адресою: [ADDRESS] , були виписані на ім`я колишнього власника будинку [PERSON] . Суд, вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав. За приписами ст. 263 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. При цьому згідно роз`яснень, наданих Пленумом Верховного Суду України у п. 2 постанови від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі» рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства відповідно до статті 3 ЦПК, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин відповідно до статті 10 ЦПК, а також правильно витлумачив ці норми. Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. З урахуванням встановлених у справі обставин, суд дійшов висновку, що спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються положеннями\~Цивільного кодексу України, в частині, що стосуються питання форми правочину, істотних умов договору та виконання зобов`язань за договором про надання послуг,\~ЗУ «Про ринок електричної енергії»,\~ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», та Правил користування електричною енергією для населення\~. Судом встановлено, що позивач є споживачем послуг АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», оскільки є власником будинку за адресою: [ADDRESS] , з яким укладено договір про користування електричною енергією від 12.12.2016 та відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . 30.11.2016 представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», за адресою: [ADDRESS] , відбулося відключення від електропостачання споживача, внаслідок наявної заборгованості. Позивач на підставу своїх вимог посилається на те, що відключення від електропостачання його будинку відбулося з порушенням процедури, встановленої ПКЕЕН, у зв`язку з чим він недоотримав з 30.11.2016 по 07.12.2016 - 76,46 кВт на загальну суму 54,59 грн, що у двократному розмірі становить 109,18 грн, та зазнав моральних страждань. Суд, погоджується з обставинами на які посилається позивач в частині порушення відповідачем процедури відключення від електропостачання його помешкання, з таких підстав. Згідно з пунктом 19 Правил користування електричною енергією для населення\~ розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показів засобів обліку. Відповідно до пункту 20 Правил користування\~електричною енергією\~для населення (надалі - Правила)\~розрахунковим періодом для встановлення розміру оплати спожитої електричної енергії є календарний місяць. Плата за спожиту протягом розрахункового періоду електричну енергію вноситься не пізніше 10 числа наступного місяця, якщо договором не встановлено іншого терміну. Пунктом 27\~Правил передбачено,\~що у\~разі несплати\~або неповної\~оплати за\~спожиту електричну\~енергію у\~строки,\~визначені пунктом\~20\~цих Правил,\~електропостачальник на\~30\~день надсилає\~побутовому споживачу\~поштою або\~вручає особисто\~під підпис\~попередження про\~відключення електричної\~енергії. У\~попередженні про\~відключення електричної\~енергії електропостачальник\~зазначає:\~останні покази\~засобу обліку,\~які були\~зняті працівниками\~електропостачальника,\~суму заборгованості\~за спожиту\~електричну енергію,\~період,\~за який\~ця заборгованість\~виникла,\~обсяг спожитої\~електричної енергії\~у зазначений\~період (з\~розбивкою обсягів\~електричної енергії,\~спожитої в\~кожному розрахунковому\~періоді),\~тарифи (у\~тому числі\~блочні,\~які діяли\~у відповідному\~періоді),\~дату відключення\~електроустановок об`єкта\~споживача від\~електропостачання у\~разі несплати\~цієї заборгованості,\~прізвище,\~ім`я,\~по батькові,\~підпис відповідальної\~особи і\~дату. У\~разі несплати\~за спожиту\~електричну енергію\~на 30\~день після\~отримання побутовим\~споживачем попередження\~енергопостачальник має\~право відключити\~побутового споживача\~від електричної\~мережі. У разі пред`явлення побутовим споживачем електропостачальнику, зокрема персоналу, який прибув для відключення його об`єкта від електричної мережі, квитанції або іншого документа, який підтверджує повну оплату за спожиту електричну енергію, відключення об`єкта побутового споживача не здійснюється. З попередження про відключення електроенергії №7462349 від 04.10.2016 (а.с. 67) вбачається, що станом на 04.10.2016 розмір заборгованості становив 209,42 грн, що складається з простроченої заборгованості 55,67 грн та поточного нарахування в сумі 153,75 грн. Разом з цим, згідно з випискою з особового рахунку № [NUMBER] у період з 01.01.2016 по 01.11.2016 за спожиту електричну енергію нараховано 1045,99 грн, оплачено 989,57 грн. Таким чином, станом на 01.11.2016 заборгованість по особовому рахунку становила 56,42 грн. Також слід зауважити, що попередження про відключення електроенергії виписано на ім`я [PERSON] , а відомості попереджень (а.с. 66) містять інформацію про вручення цього попередження [PERSON] . Разом з цим, з листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10.02.2017 №975/20/9-17 (а.с. 82) вбачається, що у випадку [PERSON] , представниками ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» не дотримано порядку попередження про відключення, передбаченого ПКЕЕН. Між тим, суд вважає необґрунтованими вимоги позивача в частині стягнення двократної вартості недовідпущеної електричної енергії, з таких підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів» захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. Статтею 16 ЦК України\~встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Частинами 1, 3\~ст. 12 ЦПК України\~встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1\~ст. 13 ЦПК України). Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1\~ст. 76 ЦПК України). Відповідно до\~ст. 79 ЦПК України\~достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Перевірка достовірності доказів проводиться судом у процесі дослідження доказів. Суд визнає достовірними докази, якщо за результатами перевірки та дослідження цих доказів підтверджується правильність відомостей, які в них містяться. Згідно з\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності . Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Разом з цим, матеріали справи не містять жодних доказів, які б підтверджували розрахунок вартості недовідпущеної електричної енергії, наданий позивачем, та які б відповідали вищевказаним критеріям щодо їх достатності, належності та допустимості. Враховуючи, що розрахунок позивача є лише припущенням можливого споживання електроенергії за аналогією за попереднє споживання, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні цієї вимоги. Щодо вимоги про стягнення моральної шкоди, суд приходить до таких висновків. За\~статтею 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Статтею 1167\~ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до положень п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди в конкретній справі, суд повинен враховувати характер та обсяг страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнали позивачі, стан здоров`я потерпілих, тяжкість вимушених змін у їхніх життєвих стосунках тощо. З урахуванням ситуації яка склалась з вини відповідача, стан в якому перебував позивач внаслідок неправомірного відключення його помешкання від електропостачання, суд вважає, що в обгрунтування заявлених вимог, надано докази на підтвердження завдання йому моральної шкоди, а тому, виходячи із\~засад розумності,\~виваженості та\~справедливості,суд приходить до висновку, що компенсацію за заподіяні моральні страждання слід призначити у розмірі 100,00 гривень, що буде відповідати тим стражданням і переживанням, які зазнав позивач, у зв`язку з чим, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню. Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. За приписами частини 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати. Отже, з урахуванням часткового задоволення позову, з відповідача на користь держави підлягає відшкодуванню судовий збір в розмірі 5,45 грн. Враховуючи викладене та

Outcome: partial