Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-15 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом 22.05.2017 року мотивуючи тим, що він є власником трьохкімнатної квартири [ADDRESS], будинок перебуває на балансі Комунального підприємства Білоцерківської міської ради ЖЕК № 6, квартира розташована на девятому поверсі 10-ти поверхового житлового будинку. 19.03.2017 року його квартиру було затоплено. Згідно з актом обстеження, складеним комісією житлово-експлуатаційного підприємства 20.03.2017 року, причиною залиття є достроковий вихід з ладу крана центрального опалення. В наслідок залиття його квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо. Згідно з висновком про вартість обєкта оцінки від 11.04.2017 року, вартість проведення ремонтно-відновлювальних робіт та вартість використаних матеріалів після залиття його квартири становить 19 390 грн., а за проведення експертизи ним було сплачено 1 500 гривень. На даний час відповідач добровільно відшкодувати завдану шкоду не бажає. Крім того, неправомірними діями відповідача йому було завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду він оцінює у 5000 гривень. В звязку з цим позивач просить стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду в сумі 20 890 гривень та моральну шкоду в сумі 5000, 00 гривень, які завдані йому внаслідок затоплення квартири, та судові витрати у справі. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити вимоги в повному обсязі. Представник позивача, згідно довіреності у справі, [PERSON] в судовому засіданні позов підтримав та просив стягнути з Комунального підприємства Білоцерківської міської ради ЖЕК № 6 на користь позивача матеріальну шкоду в сумі 20 890 грн., моральну шкоду в сумі 5000 грн. та судові витрати у справі. Представник відповідача, згідно довіреності у справі, [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала, подала до суду письмові заперечення та зазначила, що утримання житлового фонду передбачає виконання робіт, передбачених наказом Держжитлокомунгоспу України від 10.08.2004 N 150 (z1046-04) «Про затвердження Примірного переліку послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень будинків, споруд», зареєстрованим у Мінюсті України 21.08.2004 за N1046/9645 9 із змінами), серед переліку робіт є й наступні види, а саме: 1.2.14 гаряче водопостачання, 1.2.14.1 дрібний ремонт насосів та двигунів, 1.2.14.2 ремонт та заміна водозабірних кранів, змішувачів, 1.2.14.3 ремонт окремих водонагрівальних колонок, очищення від накипу, 1.2.14.4 ремонт ізоляції гарячих трубопроводів (до 10%), 1.2.14.5 дрібний ремонт душів та арматури до них. У відповідності до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 за №76, зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 25.08.2005 р. №927/11207 передбачено визначення: ремонт будинку комплекс будівельних робіт, спрямованих на відновлення, з можливим поліпшенням експлуатаційних показників елементів будинку. Ці правила визначають порядок надання послуг з утримання будинків і прибудинкових територій: забезпечення нормального функціонування жилих будівель та прибудинкових територій протягом усього періоду їх використання за призначенням. Працівниками та спеціалістами КП БМР ЖЕК №6 у восени 2016 року було проведено огляд житлового будинку 2 по вулиці Вернадського у місті Біла Церква. В ході проведення загального огляду було встановлено, що відсутня необхідність проведення будь яких робіт з поточного ремонту систем центрального опалення під»їзду ІІ на технічному поверсі і в підвальному приміщенні. Під час проведення загального огляду житлового будинку встановлюється технічний стан інженерних мереж, комунікацій, обладнання і елементів благоустрою готовності до експлуатації в осінньо зимовий період. Дані подаються до виконавця послуг з постачання центрального опалення та гарячого водопостачання КП БМР «Білоцерківтепломережа». В квартирах №85 і №91, що належить позивачу га громадянці [PERSON] встановлено автономне опалення. Дані роботи проводяться в обовязковому порядку із складанням Акту виконання прихованих робіт. Згідно п.2.4.6 Наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 «Про затвердження правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» - проведений поточний ремонт жилого будинку підлягає прийманню комісією у складі: представників власника будинку та виконавця послуг, тобто представників організацій, яка являється балансоутримувачем житлового будинку та є виконавцем послуг згідно рішення Білоцерківської міської ради від 23.12.2005 року №388 «Про визначення виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території, послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд», в даному випадку відповідач КП БМР ЖЕК №6. Враховуючи той факт, що в квартирах №85 і №91 облаштовано автономне індивідуальне опалення та відсутні офіційні звернення позивача щодо запрошення представника балансоутримувач для прийняття робіт, тому вважає, що дані роботи виконанні з недотриманням вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно з будівельним законодавством. Дана обставина вплинула на передчасний вихід з ладу крану центрального опалення на технічному поверсі під»їзду ІІ в житловому будинку №2 по вулиці Вернадського. З метою виконання покладених обов»язків по обслуговуванню житлового будинку №2 по вулиці Вернадського, працівниками ЖЕК №6 у вересні 2016 року у під»їзді ІІ на технічному поверсі на системі центрального опалення було замінено шарів кран діаметром 25. Даний кран був придбаний у постачальника матеріалів згідно договору поставки товару. Як вбачається із звіту про оцінку майна, а саме: визначення вартості відновлювальних робіт з метою встановлення розміру матеріального збитку, квартири №85 розташованої за адресою м. Біла Церква по вулиці Вернадського, 2, що належить [PERSON] від 11.04.2017 року, складений ПП «Спілка Експертів», вважає що даний звіт має сумнівну інформацію, оскільки в ньому вбачається лише одне найменування обєкта оцінки вартість ремонтно-відновлювальних робіт та вартість використаних матеріалів, із зазначенням загальної площі квартири 84,60 кв.м. та вартість в гривнях без ПДВ 19390 гривень. На підставі чого, відповідач не вбачає правових підстав для задоволення матеріальної шкоди в розмірі 19 390 грн., витрат на ремонт та 1500 грн. на оплату послуг експерта, щодо відшкодування моральної шкоди в розмірі 5000 гривень. Оскільки позивачем не надано будь-яких доказів, які містять чітку інформацію про характер та обсяг страждань (фізичні, душевні, психічні), які зазнав позивач, тому просила в задоволенні позову відмовити. Суд, заслухавши осіб, які приймають участь у справі, свідків [PERSON]Г та [PERSON], дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 11 ЦПК України). Згідно до ч. 1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В ч. 2 цієї ж статті вказано, що особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Згідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Судом встановлено, що [PERSON] належить на праві власності квартира [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі продажу квартири від 19.04.2001 року АЕА №128600 та технічним паспортом (а.с.7, 8-10). 19.03.2017 року відбулось залиття квартири [ADDRESS], що підтверджується відповідним актом ЖЕК-6 від 20 березня 2017 року (а.с.12) і не заперечується сторонами. Згідно вказаного акту, причиною залиття, аварії, що трапилась - це достроковий вихід з ладу крана Ц.О. (центрального палення). Розмір завданої майнової шкоди позивачу встановлений Висновком про вартість обєкта оцінки, відповідно до договору №СЕ-0043НМ17 від 11.04.2017 року, який укладений між ПП «Спілка Експертів», що діє на підставі Сертифікату субєкта оціночної діяльності №579/15 від 17.07.2015 року, та [PERSON] на проведення незалежної оцінки майна, по визначенню вартості відновлювального ремонту, квартири №85, розташованої за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вулиця Вернадського, будинок 2, власником якої є [PERSON], відповідно до договору купівлі-продажу квартири серія АЕА №128600 від 19.04.2001 року (а.с.58-80). Згідно даного звіту, матеріальний збиток, спричинений залиттям квартири [ADDRESS], відповідно кошторисного розрахунку вартості ремонтно-відновлювальних робіт та вартість використаних матеріалів, становить 19 390, 00 грн. Також, позивачем понесені витрати за проведення оцінки в сумі 1500,00 грн., що підтверджується Актом №СЕ-0043НМ17 здачі-прийняття робіт (надання послуг) (а.с.17). Судом встановлено, що між власником квартири [ADDRESS] та КП ЖЕК №6 29.11.2007 року був укладений Типовий договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (далі - Договір), згідно якого вбачається, що виконавець зобов'язаний, згідно п.п.14.3 утримувати внутрішньобудинкові мережі в належному технічному стані, здійснювати їх технічне обслуговування та ремонт (а.с.113-116). Відповідно до п.8, п.9 ч.14 Договору, виконавець зобовязаний відшкодовувати споживачеві збитки, заподіяні його майну та/або приміщенню, шкоду, заподіяну життю чи здоровю споживача внаслідок незадовільного утримання території або неналежного надання послуг. Здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень. Відповідно до п. 13 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Типового договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій N 529 від 20.05.2009, витрати на технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем тепло -, водопостачання, водовідведення (від зовнішньої стіни будинку до внутрішньої стіни квартири) і зливної каналізації визначаються відповідно до укладених договорів між власником (балансоутримувачем) будинку або його уповноваженою особою та організацією, яка здійснює експлуатацію внутрішньобудинкових систем. До цих витрат також включаються витрати на ліквідацію аварій на внутрішньо квартирних мережах (від зовнішньої стіни квартири до санітарно-технічного обладнання). Відповідно до п.п.2,7 cт.21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», КП Білоцерківської міської ради ЖЕК №6, як балансоутримувач будинку №2 по вулиці Вернадського, в якому розташована квартира позивача, зобовязаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень та утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньо будинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій. Як зазначалося вище, що згідно ч.2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. В даному випадку факт залиття квартири позивача сталося, в звязку з достроковим виходом з ладу крана Ц.О. (центрального опалення), що підтверджується зібраними у справі доказами та не заперечується відповідачем. Так, як згідно ст. 10 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному процесі, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, прямо встановлених Законом. Аналогічна норма міститься і в ст. 60 ЦПК України. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За таких умов суд може приймати та покладати в основу рішення по справі лише ті обставини, які були доведені сторонами. Відповідач заперечуючи проти позову зазначив, що залиття квартири позивача відбулось не з його вини. Так, відповідач зазначає, що кран ЦО вийшов з ладу у звязку з тим, що в квартирі позивача та в інших квартирах встановлено індивідуальне опалення без участі представників ЖЕК з порушенням Правил та до даного крану, який розміщений на технічному поверсі, має доступ власник іншої квартири, який міг його пошкодити, однак до суду не надано належних та допустимих доказів в підтвердження даних обставин, а дані твердження ґрунтуються лише на припущеннях. Представником відповідача до суду надано сертифікат відповідності кранів ( а.с. 52) та акт проведення робіт по встановленню крана ЦО ( а.с. 53), однак достовірно встановити в судовому засіданні, що саме даний кран, який вийшов із ладу, був встановлений за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вулиця Вернадського, будинок 2, виявилось неможливим, оскільки вказаний факт підтвердили в судовому засідання лише свідки, які являються представниками ЖЕК -6, а вказаний кран не був доданий до справи, як речовий доказ в порядку визначеному законодавством. Судом, в порядку ч.4 ст. 10 ЦПК України, розяснювались права відповідача щодо подання до суду належних та допустимих доказів, в тому числі щодо причин виходу з ладу крану ЦО, який був встановлений працівниками ЖЕК 6 на початку опалювального сезону. Також, представник відповідача заперечуючи проти позову, зазначила про сумнівність поданого позивачем звіту про вартість ремонтно відновлювальних робіт, однак до суду не надано належних та допустимих доказів в спростування доводів викладених у висновку та не заявлялось клопотання про проведення судової експертизи щодо розміру заподіяних збитків та вартості відновлювальних робіт. Позивачем доведено майнову шкоду у звязку із затопленням квартири в розмірі 20890,00 грн., яка підлягає стягненню з відповідача КП ЖЕК №6 на його користь. Крім того, позивач просив стягнути з відповідача моральну шкоду в сумі 5 000 грн., оскільки внаслідок затоплення завдано моральну шкоду, яка виразилась у фізичних та душевних стражданнях, яких він зазнав із значним пошкодженням майна, неможливістю тривалого часу користуватись своїми речами, квартира втратила естетичний вигляд, в нього порушився звичайний спосіб життя. Відповідно до ч.1 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. В ч. 2 п. 3 цієї ж статті зазначено, що моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна. В ч. 3 ст. 23 ЦК України вказано, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»: розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров»я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих та виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Враховуючи вищезазначене, суд вважає, що внаслідок затоплення квартири позивачу була спричинена моральна шкода, тому, приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди в розмірі 2 500 грн. Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення, тому стягує з Комунального підприємства Білоцерківської міської ради ЖЕК № 6 на користь [PERSON] матеріальну шкоду в розмірі 20890,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 2500,00 грн. Відповідно до вимог ч.1 ст.88 ЦПК України судові витрати підлягають стягненню з відповідача на користь позивача, пропорційно сумі задоволення позовних вимог, а саме в розмірі 578,20 грн.

Outcome: partial