Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-25 00:00:00

Позивач звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області із позовом до Слов`янської міської ради Донецької області, за участі третьої особи: Слов`янського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про встановлення факту родинних зв`язків та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги обґрунтував тим, що [INFO] помер вітчим позивача [PERSON] , [INFO] , який на день смерті був зареєстрований та постійно проживав на тимчасово окупованій території України, а саме: [ADDRESS] . 12 березня 1954 року мати позивача [PERSON] одружилась зі спадкодавцем та взяла його прізвище. З померлим спадкодавцем позивач мешкав однією сім`єю з 13 березня 2001 року за вищевказаною адресою, постійно по день його смерті, доглядав за ним й допомагав по господарству. За життя спадкодавець не встиг усиновити позивача, тому встановлення факту родинних відносин між ним та вітчимом й проживання з останнім однією сім`єю не менше п`яти років має юридичне значення, оскільки від цього факту безпосередньо породжуються юридичні наслідки, а саме прийняття спадщини після смерті спадкодавця. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на все його майно: грошові кошти у вигляді недоотриманої за життя пенсії та на будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] . Маючи намір прийняти спадщини, як спадкоємець четвертої черги, позивач звернувся із відповідною заявою до нотаріальної контори. Проте у прийнятті заяви про видачу свідоцтва про спадщину та заведенні спадкової справи до майна спадкодавця йому було відмовлено та видано постану про відмову у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку для прийняття спадщини та відсутністю документів державного зразка, які підтверджують родинні зв`язки зі спадкодавцем. Тому, просить суд встановити факт родинних зв`язків зі спадкодавцем та проживання однією сім`єю з вітчимом [PERSON] не менше п`яти років до часу відкриття спадщини, а також визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] . В судове засідання позивач не з`явився, про дату, час та місце розгляду повідомлявся належним чином, проте надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій заявлені ним вимоги підтримав, просив їх задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача Слов`янської міської ради Донецької області у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, проте направив на адресу суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, в якому також просив суд ухвалити рішення на власний розсуд із урахуванням наявних у справі матеріалів. Будучи належним чином повідомленим щодо дати та часу розгляду даної справи, представник третьої особи Слов`янського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив. Суд, розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до Слов`янської міської ради Донецької області, за участі третьої особи: Слов`янського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), про встановлення факту родинних зв`язків та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, підлягають задоволенню з наступних підстав. Як видно з копії паспорту серії [NUMBER] , виданого 11 березня 2001 року Совєтським РО УМВС України в м. Макіївці, [PERSON] , народився [INFO] у м. Макіївка Донецької області та за життя був зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Крім того, за відміткою у розділі «Сімейний стан» вказаного паспортного документу, [PERSON] перебував у шлюбі з [PERSON] , 1926 року народження, який було зареєстровано 12 березня 1954 року Відділом РАЦС Радянського району м. Макіївки. Проте, за копією Свідоцтва про одруження серії [NUMBER] , виданого 12 березня 1954 року Радянським районним РАЦС, [PERSON] , 1928 року народження уклав шлюб з [PERSON] , 1926 року народження, та останній після реєстрації даного шлюбу присвоєно прізвище « [PERSON] ». Виявлені судом суперечності в наведених письмових доказах при зазначенні прізвища дружини померлого [INFO] [PERSON] , а саме « [PERSON] » та « [PERSON] », з урахування збігу дати проведення державної реєстрації шлюбу та відповідності ім`я, по батькові та дати народження дружини вказаних в зазначених документах, сприймаються судом як допущення органами державної реєстрації та органами громадянства, помилки при внесенні відповідних даних до офіційних документів. При цьому суд зазначає про встановлення факту перебування спадкодавця [PERSON] у зареєстрованому шлюбу із матір`ю позивача [PERSON] . За копією Посвідки про народження серії [NUMBER] , виданої 06 лютого 1946 року Іловайським міським РАЦС Донецької області, [PERSON] народився [INFO] у м. Іловайськ Донецької області та його матір`ю є [PERSON] . З копії паспорту серії [NUMBER] , виданого 31 січня 2001 року Харцизьким МВ України в Донецькій області, [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Як зазначає позивач у своєму позові [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , проте належних документів, виданих на території, де державні органи України здійснюють свою діяльність, не надав. Натомість, позивачем долучено до матеріалів справи долучено копію Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 27 травня 2020 року Радянським відділом РАЦС у м. Макіївка, яке відповідно до Указу Президента України «Про межі та перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях» № 32/2019 від 07 лютого 2019 року, є тимчасово окупованим населеним пунктом Донецької області. Після смерті [PERSON] залишилась спадщина, з метою оформлення прав на яку позивач звернувся до приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Донецької області Таранущенка В.М. Проте, приватний нотаріус своєю постановою від 05 квітня 2021 року відмовив позивачу у прийнятті заяви про видачу спадщини після померлого [PERSON] , оскільки останнім пропущено шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини та оскільки [PERSON] не надано документи, які підтверджують родинні відносини з [PERSON] . Як зазначено вище, спадкодавець [PERSON] за життя був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Крім того, разом зі спадкодавцем за вказаною адресою позивач був зареєстрований та проживав з 13 березня 2001 року, що підтверджується копією Паспорту громадянина України [PERSON] , копією Паспорту громадянина України [PERSON] , Довідкою про склад сім`ї або зареєстрований в житловому приміщенні/будинку осіб № 698, виданою 17 лютого 2021 року на території м. Макіївки та Домової книги для прописки громадян, які мешкають в будинку [ADDRESS] . Зважаючи на вказані вище обставини, встановлені під час судового розгляду, суд вважає факт спорідненості між померлим [INFO] [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , а також їх спільне проживання однією сім`єю не менше п`яти років до часу відкриття спадщини, доведеним, у зв`язку з чим позовна вимога про встановлення факту, заявлена позивачем, підлягає задоволенню. Що стосується вимог [PERSON] Про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суд виходить з наступного. Згідно зі статтею 1 Закону України «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях», тимчасово окупованими\~територіями у\~Донецькій та\~Луганській областях\~на день\~ухвалення цього\~Закону визнаються\~частини території\~України,\~в межах\~яких збройні\~формування Російської\~Федерації та\~окупаційна адміністрація\~Російської Федерації\~встановили та\~здійснюють загальний\~контроль,\~а саме: 1)\~сухопутна територія\~та її\~внутрішні води\~у межах\~окремих районів,\~міст,\~селищ і\~сіл Донецької\~та Луганської\~областей; 2)\~внутрішні морські\~води,\~прилеглі до\~сухопутної території,\~визначеної пунктом\~1\~цієї частини; 3)\~надра під\~територіями,\~визначеними пунктами\~1\~і 2\~цієї частини,\~та повітряний\~простір над\~цими територіями. Межі та перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях, визначаються Президентом України за поданням Міністерства оборони України, підготовленим на основі пропозицій Генерального штабу Збройних Сил України. Відповідно до Указу Президента України «Про межі та перелік районів, міст, селищ і сіл, частин їх територій, тимчасово окупованих у Донецькій та Луганській областях» №\~32/2019\~від 07\~лютого 2019\~року,\~м.\~Донецьк є тимчасово окупованим населеним пунктом Донецької області. Абзацом третім статті 2 Закону України «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях» закріплено,\~що діяльність збройних формувань Російської Федерації та окупаційної адміністрації Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, що суперечить нормам міжнародного права, є незаконною, а будь-який виданий у зв`язку з такою діяльністю акт є недійсним і не створює жодних правових наслідків, крім документів, що підтверджують факт народження або смерті особи на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях, які додаються відповідно до заяви про державну реєстрацію народження особи та заяви про державну реєстрацію смерті особи. Статтею 1216 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України, спадщина відкривається\~внаслідок смерті\~особи або\~оголошення її\~померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Частиною першою статті 1258 Цивільного кодексу України закріплено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно з\~ст.\~1264\~ЦК України,\~у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. З метою оформлення своїх спадкових прав, позивач звернувся до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини. Однак, у відповідь на вказану заяву, приватним нотаріусом Слов`янського міського нотаріального округу винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05 квітня 2021 року, якою [PERSON] у прийнятті заяви про видачу спадщини після померлого [PERSON] відмовлено, у зв`язку з пропуском ним шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, а також ненаданням документів, що підтверджують родинні відносини з [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно з ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 та 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270\~цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При вирішенні питання про можливість визначити позивачу додаткового строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] суд враховує такі обставини. На момент смерті [PERSON] , а саме [INFO] у м. Макіївка, в якому проживав спадкодавець є тимчасово окупованою територією Донецької та Луганської областей й залишається таким до теперішнього часу. Згідно зі ст. 6 ЗУ «Про особливості державної політики із забезпечення державного суверенітету України на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях», Основними напрямами захисту прав і свобод цивільного населення на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях є: 1) захист основоположних політичних і громадянських прав і свобод людини; 2) вжиття заходів для звільнення Російською Федерацією, окупаційною адміністрацією Російської Федерації всіх незаконно затриманих, утримуваних громадян України; 3) сприяння забезпеченню відновлення порушених матеріальних прав; 4) сприяння забезпеченню соціально-економічних, екологічних та культурних потреб, зокрема шляхом реалізації заходів, визначених центральним органом виконавчої влади України, що забезпечує формування та реалізує державну політику з питань тимчасово окупованих територій, на виконання відповідних рішень Кабінету Міністрів України; 5) надання правової та гуманітарної допомоги, у тому числі із залученням міжнародної допомоги, зокрема надання медичних та соціальних послуг на контрольованих Україною територіях; 6) сприяння підтриманню культурних зв`язків; 7) забезпечення доступу до навчальних закладів та засобів масової інформації України. Порядок в`їзду осіб, переміщення товарів на тимчасово окуповані території в Донецькій та Луганській областях і виїзду осіб, переміщення товарів з таких територій встановлюється відповідно до цього Закону. Відповідно до п. 6 «Порядку в`їзду осіб, переміщення товарів на тимчасово окуповані території у Донецькій та Луганській областях і виїзду осіб, переміщення товарів з таких територій», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 815 від 17 липня 2019 року: в`їзд на\~тимчасово окуповані\~території України\~здійснюється через\~контрольні пункти\~в`їзду/виїзду\~громадянами України\~-\~за умови\~пред`явлення паспорта\~громадянина України,\~паспорта громадянина\~України для\~виїзду за\~кордон,\~тимчасового посвідчення\~громадянина України\~на підставі\~дозволу фізичній\~особі;\~виїзд з\~тимчасово окупованих\~територій України\~здійснюється через\~контрольні пункти громадянами України - за умови пред`явлення будь-якого документа, визначеного\~статтею 5\~Закону України Про громадянство України або\~статтею 2\~Закону України Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України, на підставі дозволу фізичній особі. Отже, виїзд з тимчасово окупованих територій та в`їзд на такі території громадянами України відбувається лише на підставі відповідного дозволу. Згідно з п. 16 наведеного Порядку, для отримання дозволу фізичній особі на в`їзд на тимчасово окуповані території або виїзд з таких територій особа подає заяву в електронній формі на офіційному веб-сайті СБУ (urp.ssu.gov.ua) або в письмовій формі координаційному центру або координаційній групі, а також копію документа, що посвідчує особу. Отже, доводи позовної заяви [PERSON] в частині поважності пропуску строку на прийняття спадщини за законом з причин необхідності вчинення дій, пов`язаних зі зверненням до органу державної реєстрації актів цивільного стану, встановленням юридичних фактів у судовому порядку, зверненням до нотаріальної контори, за межами місця проживання позивача, визнаються судом прийнятними, оскільки судом встановлено не спроможність позивача здійснювати необхідні дії у встановлені законодавством строки. Згідно з п. 24\~Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Проаналізувавши обставини справи, суд приходить до висновку, що в даному конкретному випадку позивачу можливо визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі вище наведеного, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню.

Outcome: approved