Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-12 00:00:00

Позивач звернувся до Полонського районного суду Хмельницької області з позовом про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] на іменні цінні папери ПАТ «Київметал-Мет» в кількості 2 900 штук номінальною вартістю акції 0,10 грн. на сумарну вартість 290 грн. та визнання права власності на нараховані дивіденди за цінними паперами ПАТ «Київметал-Мет» у кількості 2900 штук, які не були сплачені в попередні періоди. Позовні вимоги мотивує тим, що його мати [PERSON] померла [INFO]. Він являється спадкоємцем за заповітом після смерті матері. У 2015 році він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та частково її оформив отримавши 16.02.2018 року свідоцтво про право на спадщину за заповітом на прості іменні акції ПАТ «Київметал-Мет» в кількості 2100 штук номінальною вартістю 0 грн. 10 коп. кожна на загальну суму 210 грн. Однак, отримати свідоцтво про право на спадщину в порядку спадкування за заповітом на прості іменні акції, які належали його померлому батьку [PERSON] та були переоформлені його матір'ю [PERSON] на її ім'я, він не може у зв'язку з тим, що його мати переоформивши вказані цінні папери не звернулася за життя до ПАТ «Київметал-Мет» для реєстрації їх на своє ім'я, що мало бути підтверджено випискою по рахунку в цінних паперах випущених на її ім'я. У зв'язку з тим, що до цього часу у реєстрі Національного дипозитарію України міститься інформація про рахунок померлого [PERSON], це дає привід говорити про те, що [PERSON] не закінчила переоформлення на себе вказаного рахунку. Також позивач вказує, що право власності на цінні папери його мати за життя не оформила, а тому він не може підтвердити своє право на спадщину через відсутність правовстановлюючого документа на це майно. Ухвалою Полонського районного суду Хмельницької області від 02.04.2018 року цивільну справу № 681/404/18 було передано за підсудністю для розгляду до Дніпровського районного суду м. Києва (а.с. 17-17 зв.). 24 квітня 2018 року Дніпровським районним судом м. Києва постановлено ухвалу про прийняття справи до провадження суду та призначено підготовче судове засідання (а.с. 25). Від представника позивача [PERSON] [PERSON] 25.06.2018 року до суду надійшло клопотання в якому просить провести розгляд справи без її участі та без участі позивача за наявними у справі письмовими доказами, зазначала, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с. 41). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 25.06.2018 року підготовче провадження у справі було закрито та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 43-44). В судове засідання позивач та представник відповідача не з'явилися, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомили, відповідач відзив на позов не надав. З урахуванням зазначеного та поданої представником позивача заяви про розгляд справи без участі позивача та представника позивача суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, приходить до наступного висновку. Відповідно свідоцтва про народження, батьками позивача [PERSON], який народився [INFO], є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 7). Згідно свідоцтва про смерть, [PERSON] померла [INFO] (а.с. 8). Положенням ст. 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). За нормою ст. 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно довідки виданої Грицівською селищною радою Шепетівського району Хмельницької області від 15.03.2018 року № 147, [PERSON], 1922 року народження, яка померла [INFO], була зареєстрована та проживала одна за адресою: [ADDRESS] (а.с. 14). Як убачається із свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 16.02.2018 року, виданого державним нотаріусом Ізяславської державної нотаріальної контори Ефендієвою А.П., зареєстрованого в реєстрі за № 67, спадкоємцем зазначеного в заповіті майна [PERSON], 1922 року народження, яка померла [INFO], є її син [PERSON], [INFO], спадщина, на яку видано свідоцтво, складається із: простих іменних акцій Приватного акціонерного товариства «Київметал-Мет» в кількості 2100 штук номінальною вартістю 0 грн. 10 коп. кожна на загальну суму 210 грн., що належали померлій відповідно до виписки про стан рахунку в цінних паперах на 23.01.2018 року, виданої ТОВ «Полісметал-Реєстр» (а.с. 9). Згідно відповіді ТОВ «Колегія - Цінні папери» наданої на запит Ізяславської державної нотаріальної контори Хмельницької області, станом на 19 лютого 2018 року цінні папери померлого [PERSON] не були переоформлені на спадкоємця [PERSON] відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 12.04.2008 року, таким чином на рахунку померлого [PERSON] обліковуються цінні папери у кількості 2900 штук, на рахунку померлої [PERSON] обліковуються цінні папери у кількості 2900 штук (а.с. 11). Відповідно виписки про стан рахунку в цінних паперах на 19.02.2018 року ТОВ «Колегія - Цінні папери» за [PERSON] обліковуються прості іменні акції у кількості 2900 штук номінальною вартістю 0,10 грн. загальною номінальною вартістю 290 грн., що становлять частку у статутному капіталі емітента ПАТ «Київметал» 0,0041% (а.с. 12). Акція - це іменний цінний папір, який посвідчує майнові права його власника (акціонера), що стосуються акціонерного товариства, включаючи право на отримання частини прибутку акціонерного товариства у вигляді дивідендів та право на отримання частини майна акціонерного товариства у разі його ліквідації, право на управління акціонерним товариством, а також немайнові права, передбачені Цивільним кодексом України та законом, що регулює питання створення, діяльності та припинення акціонерних товариств (ч. 1 ст. 6 Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок»). Згідно копії сертифікату акцій серії [NUMBER], виданого 12 червня 2003 року, [PERSON] являвся власником 10 цінних паперів (простих іменних акцій) Закритого акціонерного товариства «Київметал», код за ЄДРПОУ 05471632, номінальною вартістю 50 грн.; дивіденди сплачуються з 1 травня по 31 грудня року слідуючого за звітним, при наявності рішення загальних зборів акціонерів (а.с. 13). Відповідно положень ст. 177 ЦК України об'єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші та цінні папери, інше майно, майнові права, результати робіт, послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні і нематеріальні блага. Отже, цінні папери, серед них і акції, є об'єктами цивільних прав, тому можуть вільно переходити від однієї особи до іншої в порядку спадкування. За повідомленням Ізяславської державної нотаріальної контори від 23.02.2018 року, Полонською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 28/2015 після смерті [PERSON] на підставі заяви про прийняття спадщини від її дітей: [PERSON] та [PERSON], на ім'я яких було складено заповіт, посвідчений Малошкарівською сільською радою Полонського району 13.01.2012 року за реєстровим № 1, відповідно якого все майно [PERSON] заповіла на ім'я [PERSON], окрім земельної частки (паю), яка була заповідана [PERSON] Видати свідоцтво про право на спадщину за заповітом на цінні папери ПАТ «Київметал-Мет» не має можливості, оскільки цінні папери, що належали померлому [PERSON] були переоформленні на його дружину [PERSON], яка померла [INFO], Полонською державною нотаріальною конторою, проте не були зареєстровані в ПАТ «Київметал-Мет» на ім'я [PERSON] (а.с. 10). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (1218 ЦК України). Статтею 1223 ЦК України визначено, що право на спадкування мають особи визначені у заповіті. За нормою ч. 3 ст. 1296 ЦК України, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Разом з тим, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК України). Як зазначено вище, позовні вимоги позивачем заявлені до ПАТ «Київметал-Мет», яке являється емітентом простих іменних акцій. Відповідно до ст. 6 Закону України «Про цінні папери та фондовий ринок» емітентом акцій є тільки акціонерне товариство. Порядок прийняття відповідним органом акціонерного товариства рішення про розміщення акцій визначається законом, що регулює питання утворення, діяльності та припинення акціонерних товариств. Акціонерне товариство розміщує тільки іменні акції. Реєстрацію випуску акцій здійснює Національна комісія з цінних паперів та фондового ринку в установленому нею порядку. Обіг акцій дозволяється після реєстрації Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку звіту про результати розміщення акцій та видачі свідоцтва про реєстрацію випуску акцій. Як визначено ч. 2 ст. 4 Закону України «Про депозитарну систему України», набуття і припинення прав на цінні папери і прав за цінними паперами здійснюються шляхом фіксації відповідного факту в системі депозитарного обліку. Відповідно ч. 2 ст. 6 Закону України «Про депозитарну систему України», внесення змін до системи депозитарного обліку стосовно цінних паперів конкретного власника здійснюється виключно депозитарними установами, в установленому Комісією порядку, у тому числі серед іншого, на підставі: документів, визначених Комісією, у разі спадкування, правонаступництва чи в інших установлених Комісією випадках; рішення суду або уповноваженого законом державного органу або його посадової особи. Матеріали справи не містять жодних доказів про порушення відповідачем ПАТ «Київметал-Мет» прав позивача. Належним відповідачем за даним спором, у разі відсутності інших спадкоємців, у тому числі осіб, які мають право на обов'язкову частку у спадщині, є орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини та оскільки рішення суду може вплинути на права і обов'язки емітента ПАТ «Київметал-Мет» і реєстроутримувача акцій, останніх необхідно зазначити третіми особами у справі. Ще позивачем не надано будь яких доказів про те, чи нараховувались дивіденди за спірними цінними паперами, а у разі такого нарахування їх суму і період нарахування, що також є предметом спору. Крім того, відсутні належні і допустимі письмові докази на підтвердження переоформлення спірних цінних паперів на ім'я [PERSON] після смерті [PERSON] Відповідно до ч. 2 ст. 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Клопотань з боку позивача про заміну неналежного відповідача не надходило. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2, залучення позивачем до справи неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження, але є підставою для відмови в задоволенні позову. За вимогами частин 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем заявлені позовні вимоги до неналежного відповідача, адже вказана юридична особа не є суб'єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення, у зв'язку з чим позов задоволенню не підлягає. Суд не вирішує питання розподілу судових витрат, відповідно до ст. 141 ЦПК України, оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Outcome: dismissed