Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-21 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом та просить рішенням суду надати йому додатковий строк для прийняття спадщини як спадкоємцю за законом першої черги, яка відкрилась після смерті його матері [PERSON], померлої 15 листопада 2014 року. Позивач мотивує свої вимоги тим, що своєчасно не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, так як в силу своєї юридичної неграмотності не знав про існування шестимісячного строку, а вважав, що достатньо того, що усі оригінали правовстановлюючих документів на спадковий будинок знаходяться у нього. Позивач в судове засідання не прибув. Подав заяву про розгляд справи у його відсутність (а.с.17). Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи сповіщений відповідно до вимог чинного законодавства, про що в справі є відповідні докази (а.с.15). Надав до суду заяву з проханням розглянути справу без його участі та про визнання позовних вимог (а.с.18). Відповідно до частин 1, 4 ст. 174 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов протягом усього часу судового розгляду… Якщо … визнання позову відповідачем викладено в адресованих суду письмових заявах, ці заяви приєднуються до справи. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Пленум Верховного Суду України в постанові № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» розяснив, що за змістом частини четвертої статті 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом. Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. 15 листопада 2014 року померла [PERSON] мати позивача, що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії І-ЖД № 386199 (а.с.4). Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є її сини: -[PERSON] позивач по справі, що підтверджується свідоцтвом про його народження серії І-АГ № 618515 від 22.08.1969 року, актовий запис № 176 (а.с.3); -[PERSON] відповідач по справі. Звернувшись в липні 2015 року до приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області, [PERSON] з приводу оформлення своїх спадкових справ, позивач отримав відмову, оскільки ним пропущено визначений законом шестимісячний строк подачі заяви до нотаріальної контори (а.с.12). За повідомленням приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Одеської області, [PERSON], № 200/01-16 від 03.07.2015 року вбачається, що спадкова справа щодо майна померлої 15.11.2014 року [PERSON] - не заводилась (а.с.10). Відповідно до ст. 1216 ЦК \~України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців). \~ Згідно до вимог ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. \~ У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки ст. 1261 ЦК України За приписами ч.1 ст. 1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Відповідно до ч.1, ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України). Стаття 1272 ЦК України встановлює, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами України справ про спадкування» від 24.06.1983 року № 4 заяви по спорах про спадкове майно, в тому числі заяви про продовження строку на прийняття спадщини, розглядаються за правилами позовного провадження. Згідно п. 4 вищевказаної постанови, передбачений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. Суд, \~враховуючи вищевикладене, вважає, що строк пропуску звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за законом \~після смерті \~матері [PERSON] є незначним, причину пропуску позивачем строку визнати поважною та приходить до висновку за необхідне надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. На підставі викладеного і

Outcome: approved