Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на його користь матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири в сумі 45855, 30 грн., моральну шкоду 10000,00 грн., а також понесені ним судові витрати в сумі 7768, 40 грн. В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що йому на праві приватної власності належить двокімнатна квартира [ADDRESS] . Зазначає, що 20.05.2019 року, приблизно о 9-30 сталося залиття його квартири, внаслідок прориву гнучкого шлангу до зливного бачку в вище розташованій квартирі [ADDRESS] , про що 27 травня 2019 року складено Акт № Ст 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання. Як вказує позивач, внаслідок залиття його квартири холодною водою було залито стелю в кімнаті, коридорі, кухні, санвузлі на площі приблизно 29.4 кв.м., залито шпалери в кімнаті та стелі й стінах, на стінах коридору загальною площею 43,35 кв.м., залита підлога в кімнаті, коридорі, кухні, санвузлі на площі приблизно 29,4 кв.м. Посилаючись на кошторис ремонтно-оздоблювальних робіт, виготовленого ПП «ТАУРУСС» позивач зазначає, що вартість відновлення стану його квартири після залиття складає 45855,30 грн. Враховуючи, що залиття квартири сталося внаслідок прориву гнучкого шлангу до зливного бачку в вищерозташованої квартири [ADDRESS] , позивач вважає, що відповідальність повинен нести власник вищезазначеної квартири, тобто відповідач [PERSON] . Також позивач вказує, що залиттям квартири йому заподіяна моральна шкода, яку він оцінює у 10000 грн. за понесені моральні страждання. У добровільному порядку усунути наслідки залиття або відшкодувати заподіяну шкоду відповідач категорично відмовляється, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з позовною заявою за захистом своїх пав та законних інтересів. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 20.06.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 20.06.2019 року відмовлено у задоволенні клопотання про забезпечення позову у цивільній справі. 14.08.2019 року представником відповідача [PERSON] адвокатом Стриж Л.А. подано до суду відзив на позовну заяву, в якому вона заперечує проти заявлених позовних вимог, які не визнає в повному обсязі. Зазначає, що обставини, викладені Акт № Ст 5-17 про залиття, аварію, що трапились на системі холодного водопостачання від 27.05.2019 року. визначено зі слів позивача [PERSON] , за відсутністю відповідача [PERSON] , який підписано членами комісії та позивачем. Зазначає, що у відповідності до положень Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 у разі залиття квартири складається відповідний акт. Разом тим, вважає доданий до позовної заяви акт про залиття квартири таким, що не відповідає вимогам, встановлених вищезазначеним Порядком, оскільки не містить необхідної інформації, складений за відсутністю зацікавлених осіб з боку винної сторони, явка яких є обов`язковою, не містить висновку комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, не зазначено прізвище, ім`я, по батькові винної сторони, не визначено орієнтовну вартість пошкоджених внаслідок залиття речей, не встановлена реальна причина залиття квартири, а лише зі слів [PERSON] , а сам акт складений взагалі за відсутністю зацікавленої особи - відповідача, якого не було повідомлено про проведення вказаного огляду, якому не було відомо з цього приводу. Крім того, вважає, що наданий позивачем кошторис ремонтно-оздоблювальних робіт після залиття квартири, виконаного ПП «ТАУРУСС» не містить вихідні відомості про стан квартири, які повинні враховуватися при визначені обсягу робіт та матеріалів для ремонту, а також взагалі невідомо, чи проводився огляд вказаного об`єкту оцінки підрядною організацією для визначення обсягу та вартості необхідних будівельних робіт для цілей виконання розрахунків, оскільки позивачем надана лише договірна вартість ремонтних робіт житлової квартири за адресою [ADDRESS] , а не розмір встановлених збитків в результаті залиття. Зазначає, що матеріальна шкода від залиття квартири передбачає визначення вартості відновлювального ремонту, тобто такого становища, яке існувало до залиття, а не здійснення покращеного ремонту, якого не було у приміщеннях позивача до події залиття, тому вказаний кошторисний розрахунок та договірну ціну на ремонт квартири не вбачається можливим визнати належним доказом у справі. Вважає, що належним підтвердженням розміру шкоди є висновок спеціаліста про визначення розміру збитків, у разі залиття квартири, переліку робіт та документи про вартість робіт і матеріалів, які будуть використані під час ремонту. Також зазначає, що оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів, що підтверджують вину відповідача у заподіянні шкоди позивачу затопленням її квартири, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою, розмір такої шкоди, позовні вимоги про стягнення моральної шкоди також не можуть бути задоволені. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 14.08.2019 року продовжено строк підготовчого провадження у цивільній справі за клопотанням представника позивача для ознайомлення з відзивом та підготовки відповіді на відзив. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 16.09.2019 року закрито підготовче провадження та призначено для розгляду по суті цивільну справу у відкритому судовому засіданні. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] адвокат Загребельний Р.В., який діє на підставі перевірених судом повноважень, підтримав заявлені позовні вимоги, просив позовну заяву задовольнити в повному обсязі. Зазначив, що факт залиття [PERSON] підтверджується доданим до позовної заяви актом № Ст 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання, а розмір завданих позивачу збитків підтверджується кошторисом ПП «ТАУРУСС» згідно якого вартість відновлення стану квартири позивач [PERSON] за адресою: [ADDRESS] становить 45855,30 грн. В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] адвокат Стриж Л.А., яка діє на підставі перевірених судом повноважень, заперечували проти заявлених позовних вимог, які не визнали в повному обсязі. Зазначила, що позивачем не доведений факт залиття квартири позивач саме відповідачем, наданий позивачем акт № Ст 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання складений з порушенням вимог чинного законодавства, складений за відсутністю відповідача, без його повідомлення, позивач не звертався до суду з клопотання про призначення у справі експертизи для встановлення причин залиття його квартири, причинно-наслідковий зв`язок між встановленими причинами виникнення аварії, що трапилась у системі холодного водопостачання залиття та негативними наслідками, розміру завданих збитків за результатами огляду експертом на місці квартири. Зазначила, що наданий позивачем кошторис ремонтно-оздоблювальних робіт не містить відомостей щодо вартості відновлювального ремонту, не містить інформацію про стан квартири до залиття та після, позивачем не доведений та не обґрунтований розмір завданої шкоди (збитків). Окрім цього, перелік робіт із запровадженням господарської діяльності ПП «ТАУРУСС», визначений ліцензією, виданою Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 31.01.2018 року № 5-Л та витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не передбачає здійснення ПП «ТАУРУСС» діяльності щодо складання кошторису ремонтно-оздоблювальних робіт у квартирі після залиття. Надана позивачем інформація стосується договірної ціни на ремонтні роботи у квартирі позивача. В судовому засіданні після призначення розгляду справи по суті представником позивача було заявлено клопотання про виклик свідків, разом з тим в порушення положень статті 91 ЦПК України клопотання про виклик свідків не містило повні відомості про вказаних свідків, зокрема місце їх проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які вони можуть підтвердити. Під час проведення підготовчого провадження, строки якого продовжувалися на підставі ухвали суду, представником позивача вказане клопотання не заявлялось, не зважаючи на наявну можливість скористуватися процесуальними правами, при цьому звертаючись з порушенням вказаного клопотання в ході судового розгляду та відсутністю необхідних відомостей, представником позивача не було зазначено поважні причини пропуску процесуального строку та неможливості своєчасно звернутися з відповідним клопотаням під час підготовчого провадження, у зв`язку з чим за результатами обговорення вказаного клопотання за участю присутніх сторін судом відмовлено у задоволенні заявленого клопотання. Суд, вислухавши пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, перевіривши доводи, викладені позивачем в обґрунтування заявлених позовних вимог та заперечення викладені у відзиві відповідача, дослідивши матеріали справи в їх системному взаємозв`язку приходить до наступного. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 15 Цивільного кодексу України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об`єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на праві власності належить двокімнатна ізольована квартира [ADDRESS] , на підставі наступних правовстановлюючих документів: 1/3 частина на підставі свідоцтва про право власності на житло реєстраційний №2А-99- 181375 від 19.05.1999 року, виданого Центром (відділом) приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради, виданого згідно з розпорядженням №33385 від 19.05.1999 року; 2/3 частина на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 19.06.2017 року, виданого державним нотаріусом Восьмої Харківської державної нотаріальної контори Ахмад А.П. реєстровий №7-378 (арк. справи 7-9). Зі змісту копії технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] вбачається, що вказана квартира посімейного, спільного заселення, розташована на 3 поверсі 5 поверхового будинку та складається з 2 кімнат житловою площею 30.,2 кв.м., у тому числі 1-а кімната 16,8 кв.м., 2-а кімната 13,4 кв.м., кухні площею 5,0 кв.м., ванної кімнати площею 3,1 кв.м., коридору 4,5 кв.м., загальна площа квартири 43,7 кв.м., висота приміщень 2,5 м, матеріал зовнішніх стін керамзитобетон, будинок підключено до телефонної мережі, об`єднаної системи диспетчерської та обладнано водопроводом (холодним, гарячим), каналізацією, газопостачанням, опалення ТЕЦ, електроосвітленням та ін. (арк. справи 10-11). Пунтком 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76\~визначено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт за формою, встановленою додатком 4 до цих Правил. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин) У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року №12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складанні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно\~запросити\~свідків\~з\~числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто, факт залиття квартири, характер та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтована вартість) та його наслідків має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов`язкової участі потерпілої та винної особи. Згідно копії акту Ст № 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 27.05.2019 року вбачається, що комісія у складі начальника дільниці № 17 КП «Жилкомсервіс» Бутенко Т.І., інженера дільниці № 17 КП «Жилкомсервіс», майстра ВДС КП «Харківводоканал» Татарінова А.В. склаали цей акт про те, що 20.05.2019 року приблизно о 09-30 годині сталося залиття квартири [ADDRESS] . Вказана [ADDRESS] , приватизована, розміщена на 3-му поверху, основний квартиронаймач [PERSON] . При обстеженні квартири [ADDRESS] зі слів [PERSON] встановлено, що внасліодк залиття з вище розміщеної квартири холодною водою було залита стеля в кімнаті, коридорі, кухні, санвузлі на площі приблизно 29,4 кв.м., були залиті шпалери в кімнаті на стелі і стінах, на стінах коридора загальною площею 43,35 кв.м., була залита підлога в кімнаті, коридорі, кухні, санвузлі на загальній площі 29,4 кв.м. Підлога в кімнаті і коридорі застелена ліноліумо, підлога на кухні і санвузлі керамічна плитка. Причиною залиття, аварії, що сталася в вище розміщеній квартирі [ADDRESS] є порив гнучного шлангу до зливного бачку. З актом ознайомлений мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] (арк. справи 12). Разом з тим, суд критично відноситься до доданого до позовної заяви акту Ст № 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 27.05.2019 року, оскільки він не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, зокрема, складений зі спливом семи днів після залиття квартири позивача з його слів, причини залиття квартири не встановлено належним чином, огляд вище розташованої квартири не здійснювався через відсутність відповідача на місці обстеження, відсутній належний висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Крім того, у вказаному акті не зафіксовано відомості щодо винної сторони. Вказаний акт складений на сьомий день від ймовірного затоплення, тобто вбачається, що в день залиття 20.05.2019 року огляд квартири позивача комісією не здійснювався. Акт складено за відсутності самого відповідача, що позбавило її можливості подання доказів на його спростування. За таких обставин акт Ст № 5-17 про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 27.05.2019 року не може бути належним і допустимим доказом заподіяння саме відповідачем майнової шкоди. Зі змісту кошторису ремонтно-оздоблювальних робіт квартири після залиття за адресою: [ADDRESS] , проведеного ПП «ТАУРУСС» б/н та без дати, за підписом директора [PERSON] вбачається, що з урахуванням площі залиття у залі: стелі 16,2 кв.м., підлоги 16 кв.м., стін 42 кв.м.; на кухні: стеля 5 кв.м.; у коридорі: підлога 6,25 кв.м., стеля 6,25 кв.м., стіни 15,25 кв.м.; у ванній кімнаті: стеля 2,85 кв.м. вартість демонтажних робіт становить 4043,25 грн., вартість ремонтних робіт становить 16838,50 грн., вартість матеріалів становить 15106 грн., загальна сума з урахуванням доставки, вивозу сміття, адміністративних витрат, амортизаційний витрат, накладних витрат, оподаткування становить 45855,30 грн. (арк. справи 13-15). Разом з тим, кошторис ремонтно-оздоблювальних робіт квартири після залиття ПП «ТАУРУСС» не містить дати його складання, інформацію про здійснення обстеження фактичного стану квартири позивача на момент огляду на виявлені пошкодження внаслідок її залиття, відсутня інформація щодо дати звернення позивача до ПП «ТАУРУСС», а також належним чином встановлений розмір заподіяної шкоди позивачу. Згідно копії ліцензії, вбачається, що ПП «ТАУРУСС» має дозвіл на здійснення господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми та значними наслідками з 31.01.2018 року, додаток до ліцензії містить перелік робіт, а саме: будівельні та монтажні роботи загального призначення, будівництво об`єктів інженерної інфраструктури, монтаж внутрішніх інженерних мереж, систем, приладів і засобів вимірювання, іншого обладнання (арк. справи 16-17). Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру права власності на нерухоме майно вбачається, що [PERSON] є власником 2-х кімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу р№ 579 від 21.07.2008 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Горільчаник І.М. (арк. справи 22). Згідно з ч. 1\~ст. 1166 Цивільного кодексу України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Разом з тим, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів неправомірних дій щодо залиття квартири саме відповідачем [PERSON] , та як наслідок - відсутній безпосередній причинний зв`язок між неправомірними діями та шкодою. При цьому, факт залиття квартири позивача внаслідок течі саме з квартири відповідача не підтверджений належними, допустимими та достатніми доказами. Оскільки за змістом\~статті 1166 Цивільного кодексу України\~відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, тоді\~як у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений. Предметом доказування у цій справі є факт залиття,\~наявність та розмір заподіяної шкоди, винність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача. Однак, розмір заподіяної шкоди та причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача, з наявних доказів судом не встановлено. Відповідно до статті 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Згідно ч.1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ч.1 статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Відповідно до ч.ч. 2, 3 статті 103 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Відповідно до ч.1 статті 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Згідно статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. За таких обставин, враховуючи принципи диспозитивності та змагальності цивільного судочинства, зважаючи на те, що позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів в обґрунтування заявлених позовних вимог, відсутність в матеріалах справи належних письмових доказів, в підтвердження завданих позивачу збитків та винність відповідача, які б відповідали фактичним обставинам справи, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, у зв`язку з чим в задоволенні позовної заяви [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди слід відмовити за недоведеністю та необґрунтованістю. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed