Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-28 00:00:00

Позивач звернувся\~до Мелітопольського\~міськрайонного суду\~Запорізької області\~з позовом,\~в якому\~просить\~визнати\~відповідачів такими,\~що\~втратили\~право користування\~\~жилим\~приміщенням за\~адресою:\~\~Запорізька область,\~\~м.\~Мелітополь,\~\~вул.\~Гетьманська,\~буд.\~92 посилаючись те, що він є власником вказаного будинку. Крім нього в будинку зареєстровані відповідачі, його онуки, але з 2011 року за місцем реєстрації не проживають без поважних причин, їх речі відсутні. Реєстрація відповідачів порушує його права як власника вказаного будинку. Позивач в судове засідання не зявився, від нього надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти вирішення справи у заочному порядку. Відповідачі в судове засідання не зявились. Судова повістка про виклик до суду надсилалася їм за зареєстрованим у встановленому порядку місцем їх проживання та повернулася до суду за відсутністю за адресою місця проживання за закінченням терміну зберігання. Іншої адреси відповідачі суду не повідомляли. Відповідно до\~ст.128 ч. 7. ЦПК України\~у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідно до\~ст.128 ч. 8 ЦПК України\~днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Крім того, відповідачі [PERSON] та [PERSON] викликались до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Третя особа в судове засідання не зявився, про час розгляду справи повідомлявся належним чином. Відповідно до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Ухвалою судді Мелітопольського міськрайонного суду\~ Запорізької області від 27.09.2018 провадження у справі було відкрито та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд,\~ дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню. Судом встановлено та з матеріалів справи вбачаються наступні обставини. Позивач є власником 18/25 частини будинку за адресою: Запорізька область,\~ \~м.\~Мелітополь вул.\~Гетьманська, буд. 92, відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 20.06.2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу Запорізької області р№ 1662./а.с.6/, що також підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі /а.с.7/ та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності /а.с.28/. Власником 7/25 частини вказаного будинку є [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 25.06.2015, посвідченого приватним нотаріусом Мелітопольського міського нотаріального округу [PERSON] За адресою Запорізька область,\~ \~м.\~Мелітополь вул.\~Гетьманська, буд. 92, крім позивача, також зареєстровані його онуки [PERSON] та [PERSON]. Відповідно до довідок голови квартального комітету № 64 від 28.08.2018 та 19.11.2018 [PERSON] та [PERSON] зареєстровані за адресою: [INFO], однак за вказаною адресою не проживають: [PERSON] з 27.10.2005, а [PERSON] з 04.08.2001 року. /а.с. 9/ В силу того, що відповідачі зареєстровані в будинку але в ньому не проживають, позивач не може в повній мірі володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому будинком. Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Частиною 1 ст. 321 ЦК України передбачено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 156 ЖК УРСР члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім'ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в ч. 2 ст. 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. Згідно з ч. ч. 2, 3 ст. 64 ЖК УРСР до членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їхні діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в ч. 2 цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Відповідачі зареєстровані в будинку, як члени сімї власника. Відповідно до вимог ч.2 ст.405 ЦК України член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Будь-якої домовленості між сторонами щодо строку відсутності відповідачів в будинку судом не встановлено. Враховуючи той\~факт,\~що відповідачі\~добровільно залишили\~будинок,\~зареєстровані в\~ньому,\~як члени\~сімї власника,але без поважних причин не проживають понад один рік, суд приходить до висновку про наявність підстав для припинення права відповідачів користуватися чужим майном (будинком) на підставі частини другої статті 405 ЦК України. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved