Jurisdiction: civil
Date: 2014-06-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що відповідач, який є споживачем електричної енергії, що постачається до його домоволодіння за адресою [ADDRESS], зобов»язаний дотримуватися Правил користування електричною енергією для населення. Однак, в домоволодінні споживача, представниками Павлоградського району електричних мереж було виявлено самовільне підключення до електромережі енергопостачальника шляхом накиду дроту на лінію електропередач, на підставі чого відповідно до п. п. 42, 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення було складено акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення № Д 011931 від 14.12.2013 року . На підставі даного акту та відповідно до Методики НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року ( з наступними змінами) було визначено суму завданих збитків в розмірі 964, 09 грв., які відповідачем добровільно не відшкодовуються. Посилаючись на ст. ст. 526, 623, 714 ЦК України, ст. 26 Закону України » Про електроенергетику» позивач просив стягнути з відповідача по справі на його користь на відшкодування завданих збитків 964, 09 грв. , а також судові витрати по справі. Представник позивача Гладка О.С. в судове засідання не з»явився, надавши суду заяву про розгляд справи в його відсутності, при цьому позовні вимоги повністю підтримав, зазначивши, що не заперечує проти винесення заочного рішення по справі (ас. 46, 47). Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був сповіщений належним чином , шляхом направлення судової повістки за місцем проживання останнього (ас. 20, 59-61). Однак, судова повістка повернути до суду з відміткою про відмову адресата одержати таку (ас.59). Разом з тим, відповідно до ч.8 ст.76 ЦПК України у разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку , вважається повідомленою. Відповідно до ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Виходячи з наведеного, та приймаючи до уваги те, що представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи , про що зазначив у наданій суду заяві (ас.46) , суд знаходить можливим розглянути дану справу та ухвалити заочне рішення у відсутності сторін по справі на підставі наявних у ній письмових матеріалів про права та взаємовідносини останніх. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України суд не здійснює фіксування судового засідання технічними засобами. Дослідивши письмові матеріали справи, суд знаходить встановленими наступні обставини: - так, відповідач [PERSON] є споживачем електричної енергії, яка постачається в домоволодіння останнього за адресою [ADDRESS], у зв'язку з чим на ім»я останнього був відкритий особистий рахунок № [NUMBER] (ас. 4). 14.12.2014 року під час перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок, яка проводилась за адресою [ADDRESS], у відповідності до Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, контролерами Павлоградського району електричних мереж було виявлено порушення п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, а саме використання недооблікованої електроенергії шляхом самовільного підключення до електромережі енергопостачальника в результаті накиду дроту на лінію електропередач (ас.6 ), внаслідок чого енергопостачальнику було завдано матеріальний збиток. Згідно п. 53 вищезазначених Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. 14.12.2013 року контролерами Павлоградського району електричних мереж було складено акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення Н № Д 011931 (ас. 6 ). Згідно із розрахунком розміру відшкодування збитків по акту № Д 011931 від 14.12.2013 року, який було виконано на підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення (затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562), сума завданих збитків складає 964, 09 грн. (ас.7). Вказані вище спірні правовідносини регулюються Цивільним кодексом України та « Правилами користування електричною енергією для населення», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357. Статтею 526 ЦК України, встановлено, що зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 2 Закону України » Про електроенергетику» цей Закон регулює відносини, що виникають у зв'язку з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії. Відповідно до ст. 26 Закону України » Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією, згідно із законодавством України. Правила користування електричною енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ст. 27 Закону України » Про електроенергетику» - правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є : крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 48 Правил користування електроенергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357 (зі змінами та доповненнями), споживач несе відповідальність за порушення Правил та розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Якщо представником енергопостачальника виявлено порушення споживачем Правил, у тому числі факти розкрадання електричної енергії, складається акт, на підставі якого енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання, а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача (п.53 Правил). Підстави та порядок складання актів про порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі актів, що засвідчують факти її розкрадання, врегульовано, зокрема, п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 року № 1357, з наступними змінами та доповненнями (надалі Правила) та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 року № 562 ( зі змінами) (надалі Методика). Так, відповідно до п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Більш детальний порядок складення актів, на підставі п. 53 Правил, передбачений розділом 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562 ( з наступними змінами та доповненнями) та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782 /12656. Згідно розділу 4 даної Методики ( доповнено постановою НКРЕ № 1338 від 14.10.2010 року) - факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕН ( 1357-99) оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення (п.4.1 Методики). Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ ( Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.96 N 28 ( z0417-96 ). Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті (п.4.5 Методики). З акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення Н № Д 011931 від 14.12.2013 року , копія якого долучена до матеріалів справи (ас. 6), вбачається, що останній складений відповідно до вищевказаний вимог. З аналізу вищенаведених норм щодо складання актів про порушення Правил користування електроенергією для населення вбачається, що акт вважається складеним з дотриманням вимог Правил, якщо: - акт підписаний представником енергопостачальника та споживачем , або якщо - акт підписаний трьома представниками енергопостачальника та містить позначку про відмову споживача від підпису. Дана позиція також була доведена до відома енергопостачальників Національною комісією регулювання електроенергетики України листом від 22.07.2009 року за № 4945/11/17-09, в якому зазначалось, що у зв»язку з прийняттям постанови КМУ від 17.07.2009 року № 731 «Про внесення змін до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення» НКРЕ повідомляє, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕН енергопостачальником складається акт про порушення Правил, який вважається складеним з дотриманням Правил, якщо він підписаний представником енергопостачальника та споживачем, або якщо він підписаний трьома представниками енергопостачальника та містить позначку про відмову споживача від підпису. Аналогічна позиція викладена і в листі національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 27.07.2012 року № 4754/11/47-12. Підставою для притягнення до відповідальності за порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі за розкрадання електричної енергії, є тільки акт, складений та підписаний відповідно до Правил користування електричною енергією для населення. Оскільки акт про порушення правил користування електричною енергією є лише фіксацією порушення, що було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання вимог Правил, то згідно зі ст. 57 ЦПК України такий акт є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 212 ЦПК України. Відповідно до ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об»єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв»язок доказів в їх сукупності. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Таким чином, з урахуванням приведених обставин та норм закону, суд доходить висновку про те, що позов підлягає задоволенню у повному обсязі. Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сума судового збору в розмірі 243, 60 грн.(ас.1).

Outcome: approved