Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-07 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Свої позовні вимоги позивач мотивувала тим, що 07.11.2019 наказом № 25/д її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани. Вважає застосування заходу дисциплінарного впливу шляхом оголошення догани незаконним у зв`язку з таким. 16.10.2019 на нараді під головуванням начальника структурного підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» [PERSON] було проведено розгляд зауважень, виявлених під час перевірки регіонального поїзда № 821 сполученням Харків - Запоріжжя 11.10.2019 р. начальником відділу Дніпровського регіонального управління департаменту економічної та інформаційної безпеки Головченко Д.М. та головним фахівцем Дніпровського регіонального управління департаменту економічної та інформаційної безпеки [PERSON] . За результатами перевірки та на підставі запису до рейсового журналу встановлено: - у вагоні № 1 - один безквитковий пасажир; - у вагоні № 4 - два безквиткових пасажира; - у вагоні № 2 - один безквитковий пасажир. За результатами проведеного розбору та на підставі протокольного рішення від 16.10.2019 № 343 до позивача застосовано захід дисциплінарного впливу - оголошено догану. Перед початком наради [PERSON] було надано особисте пояснення, у якому зазначалась пряма непричетність до зазначених порушень, проте голова наради [PERSON] , нехтуючи її поясненнями, таки прийняв необґрунтоване рішення щодо притягнення до заходів дисциплінарного впливу (догана). Таке свідчить про упередженість прийнятого рішення, при цьому порушено вимоги статті 149 КЗпП України, щодо врахування ступеня тяжкості вчиненого проступку, заподіяної шкоди, обставин, за яких вчинено проступок з наданням відповідної оцінки поясненням працівника. Разом з тим, саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Представник позивача в судовому засіданні на позові наполягав, просив задовольнити в повному обсязі на тих підставах, що в ньому зазначені. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причин неявки суду не повідомив, раніше неодноразово подавав до суд клопотання про перенесення розгляду справи та продовження строку для подання відзиву, натомість не скористався правом подати до суду заперечення на позовну заяву, тому суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи за наявними матеріалами. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав. Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст.ст. 12, 13 ЦПК України, суд розглядає справи на принципах змагальності і диспозитивності, цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно вимог ст.ст. 76, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до копії трудової книжки позивач, [PERSON] , 03.06.2002 почала працювати на підприємстві відповідача, яке неодноразово перетворювалось та міняло назву, а позивач переміщувалась по різних посадах цього підприємства. З 20.06.2014 вона була призначена на посаду інструктора дільниці з обслуговування пасажирів структурного підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця». Наказом від 01.12.2015 року № 1/ос відокремлений структурний підрозділ «Запорізьке моторвагонне депо Державного підприємства «Придніпровська залізниця» реорганізовано шляхом перетворення у структурний підрозділ «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця». Наказом від 27.12.2018 року № 784 регіональну філію «Придніпровська залізниця» Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» перейменовано в регіональну філію «Придніпровська залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця». Згідно з посадовою інструкцією інструктора дільниці з обслуговування пасажирів структурного підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» ПАТ «Українська залізниця», з якою була ознайомлена [PERSON] 14.03.2017 року, зокрема розділу 2. «Службові обов`язки», здійснює контроль за виконанням обов`язків провідниками, бригадирами, операторами та нарядником провідників «Правил перевезень пасажирів, багажу, вантажобагажу та пошти залізничним транспортом України», за виконанням провідниками правил охорони праці, електробезпеки, вимог пожежної безпеки, використанням засобів індивідуального захисту, проходженням медичного огляду та санітарного мінімуму (п. 2.1); очолює роботу провідників, бригадирів, операторів, нарядника (п. 2.6); контролює вихід провідників у рейс згідно графіку (п. 2.10); затверджує та контролює щодобові наряди провідників (п.\~2.11); виконує заходи, щодо зміцнення дисципліни і забезпечення якості обслуговування пасажирів, виконання щомісячних завдань по реалізації проїзних документів провідниками (п. 2.18); проводить роботу по підвищенню рівня трудової дисципліни провідниками (п. 2.19); впроваджує дієві форми профілактичної роботи щодо забезпечення якості обслуговування пасажирів (п. .2.20); відповідно до розділу 4. «Відповідальність» відповідає за не виконання вимог викладених у дійсній посадовій інструкції (п. 4.1). 16.10.2019 на нараді під головуванням начальника структурного підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» [PERSON] було проведено розгляд зауважень, виявлених під час перевірки регіонального поїзда № 821 сполученням Харків - Запоріжжя 11.10.2019 р. начальником відділу Дніпровського регіонального управління департаменту економічної та інформаційної безпеки Головченко Д.М. та головним фахівцем Дніпровського регіонального управління департаменту економічної та інформаційної безпеки [PERSON] . За результатами перевірки та на підставі запису до рейсового журналу встановлено: - у вагоні № 1 - один безквитковий пасажир; - у вагоні № 4 - два безквиткових пасажира; - у вагоні № 2 - один безквитковий пасажир. За результатами проведеного розбору та на підставі протокольного рішення від 16.10.2019 № 343 до позивача застосовано захід дисциплінарного впливу - оголошено догану. У резолютивній частині протоколу відображено, що: «... своїми діями РПЧІ [PERSON] порушила вимоги посадової інструкції інструктора провідників: п. 2.1 «Здійснює контроль за виконанням обов`язків провідниками, бригадирами, операторами і нарядником провідників...» п. 2.6 «Очолює роботу провідників, бригадирів, операторів, нарядника», п. 2.10 «Контролює вихід провідників у рейс згідно графіку», п. 2.11 «Затверджує та контролює щодобові наряди провідників», п. 2.18 «Виконує заходи, щодо зміцнення дисципліни і забезпечення якості обслуговування пасажирів, виконання щомісячних завдань по реалізації проїзних документів провідниками», п. 2.19 «Проводить роботу по підвищенню рівня трудової дисципліни провідниками», п.2.20 «Впроваджує дієві форми профілактичної роботи щодо забезпечення якості обслуговування пасажирів» та не організувала роботу провідників і операторів ЕОМ з відеореєстраторами на регіональному поїзді.» Перед початком наради [PERSON] було надано особисте пояснення, у якому зазначалась пряма непричетність до зазначених порушень, проте голова наради [PERSON] , нехтуючи її поясненнями, таки прийняв необґрунтоване рішення щодо притягнення до заходів дисциплінарного впливу (догана). Згідно зі ст.139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. 08.02.2019 року наказом начальника структурного підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця». Чернявського Є.І. помічнику начальника з кадрових питань [PERSON] оголошено догану за неналежне виконання трудових обов`язків на підставі ст.147 КЗпП України. Відповідно до ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Закон вимагає, щоб факт такого порушення належним чином був зафіксований та дотриманий порядок застосування дисциплінарних стягнень. Відповідно до ст. 148\~КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарним проступком є винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Разом з тим, саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Відповідно до ст. 150 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава ХV цього Кодексу). Під час розгляду справи, правова оцінка дисциплінарного проступку має проводитись на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника, яке є однією з важливих гарантій, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Як встановлено судом, відповідно до п. 2.1 Посадової інструкції інструктора структурного підрозділу «Запорізьке моторвагонне депо» регіональної філії «Придніпровська залізниця» ПАТ «Українська залізниця», [PERSON] дійсно контролює виконання обов`язків провідниками, операторами, бригадирами. Натомість претензії у допущені провозу безквиткових пасажирів були пред`явлені лише двом провідникам пасажирського вагону, але цей факт не було зафіксовано встановленим порядком та передбаченим вимогами нормативно-правових актів, а саме безквитковими пасажирами не сплачено штраф, регламентований вимогами статті 135 Кодексу України про адміністративні правопорушення, як наслідок представники перевіряючих органів не оформили відповідні квитанції про сплачення штрафу, вартості проїзду та не склали акт. (підстава: п. 18.5, 18.6 «Правила перевезення пасажирів, багажу, вантажобагажу та пошти залізничним транспортом України» затверджені наказом Міністерства транспорту та зв`язку України від 27.12.2006 № 1196 зі змінами внесеними Мінінфраструктури), так факт проїзду безквиткових пасажирів не підтверджений належним чином. Щодо здійснення контролю за категорією працівників, які мають роз`їзний характер роботи, то ця вимога може бути виконана лише під час безпосереднього (очного) контролю за виконанням робіт підлеглим працівником. При цьому з усіма без винятку підпорядкованими працівниками проводиться профілактично-пропагандистська робота щодо сумлінного виконання обов`язків, про що свідчать відомості журналу технічного навчання. Відповідно до п. 2.6 зазначеної Посадової інструкції, [PERSON] очолює роботу провідників, операторів, бригадирів. Натомість, претензій до організації роботи зазначеної категорії працівників від перевіряючих пред`явлено не було. Відповідно до п. 2.10 зазначеної Посадової інструкції, позивач контролює вихід провідників у рейс згідно графіку роботи, при цьому у добовому наряді на 11.10.2019, який складається на підставі графіку роботи, зазначені провідники пасажирського вагону були заплановані у рейс з урахуванням оперативної ситуації станом на кінець робочого дня (10.10.2019). Так, добовий наряд на наступну добу складається та затверджується наприкінці поточного робочого дня. Відповідно до п.2.11 зазначеної Посадової інструкції, позивач контролює щодобові наряди провідників, при цьому, з метою поглибленого контролю за недопущенням безпідставної зміни графіку роботи провідників пасажирського поїзда добовий наряд затверджує заступник начальника депо [PERSON] про що свідчить його особистий підпис. Відповідно до п. 2.18 Посадової інструкції позивача, вона виконує заходи щодо зміцнення дисципліни і забезпечення якості обслуговування пасажирів, виконання щомісячних завдань по реалізації проїзних документів провідниками шляхом проведення профілактичної роботи, ведення екрану показників, клопотання перед керівництвом щодо позбавлення преміальної винагороди за результатами виявлених під час виконання своїх обов`язків провідниками порушень, проведення профілактичних бесід, ведення аналізу грошових надходжень. З метою посилення рівня виконавчої дисципліни [PERSON] серед підпорядкованих працівників на технічних заняттях щомісяця проводяться профілактичні бесіди з даного питання. Згідно з п. 2.19 зазначеної Посадової інструкції позивач проводить роботу по підвищенню рівня трудової дисципліни провідниками, при цьому фактів порушення трудової дисципліни: неявок на роботу без поважних причин, крадіжок, перебування у стані алкогольного, наркотичного, токсичного сп`яніння та під дією психотропних речовин жодного разу не зафіксовано. Відповідно до п.2.20 зазначеної Посадової інструкції позивач впроваджує дієві форми профілактичної роботи щодо забезпечення якості обслуговування пасажирів, так, на залізниці існує форма контролю за якістю обслуговування пасажирів «Якість та сервіс», через яку всебічно та поглиблено здійснюється робота з клієнтами АТ «Укрзалізниця». На підставі вимог п. 1 наказу від 03.10.2019 № 848 за [PERSON] закріплено вимогу організації використання засобів відеонагляду з розрахунку один відеореєстратор на одного провідника, на регіональному поїзді 822/821 сполученням Запоріжжя 1 - Харків - Запоріжжя 1. При цьому у посадових обов`язках не передбачено жодної вимоги щодо організації робіт зі здійснення відеонагляду серед підпорядкованих працівників, відповідно до спірного судового наказу встановлено невиконання вимог посадових обов`язків оператором ЕОМ [PERSON] , яка не видала провідникам в рейс переносну акумуляторну батарею та шнур, чим порушила п. 4.8 своєї посадової інструкції який передбачає обов`язок оператора ЕОМ видавати відео реєстратор, переносну акумуляторну батарею та шнур під розпис в «Журналі видачі відео реєстраторів», що призвело до розрядження відеореєстраторів та неповну відеозйомку. Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено факту неналежного виконання позивачем трудових обов`язків, покладених на неї нормативно-правовими чи локальними актами, а також прямої причетності до зауважень, виявлених під час перевірки, внаслідок чого настали негативні наслідки. У разі заперечення працівника (позивача) щодо вчинення дисциплінарного проступку, факт його вчинення (порушення трудової дисципліни та винність дій працівника) повинен бути доведений роботодавцем (відповідачем). Однак, представником відповідача факт порушення трудової дисципліни та винуватість позивача не доведено. Встановивши наведені обставини на підставі належної оцінки зібраних у справі доказів, як кожного окремо, так і у їх сукупності, суд дійшов висновку про недоведеність вини позивача у неналежному виконанні своїх обов`язків. Зважаючи на вищезазначене, суд вважає, що наявні підстави для скасування наказу № 25/д від 07.11.2019. У порядку ст. 141 ЦПК України, враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору, необхідно стягнути з відповідача на користь держави судовий збір в сумі 840,80 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved