Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-15 00:00:00

\~ Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що 01.03.203 року між ПрАТ «Київобленерго» та [PERSON] було укладено договір №200089265 про використання електроенергії у квартирі [ADDRESS]. 12.07.2017 року технічною перевіркою, працівниками енергопостачальника було виявлено порушення п. 48 ПКЕЕН: самовільне приєднання до електричних мереж, що не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку прихованим способом. За підсумками перевірки складено акт № К 034575. А тому, позивач просив суд стягнути з відповідача вартість збитків завданих внаслідок порушення ПКЕЕН в розмірі 35 140 грн. 55 коп. та сплачену суму судового збору. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини, які є аналогічними наведеним у позовній заяві. Відповідач та його представник проти задоволення позову заперечували. Суд, вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків, повно та всебічно зясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Так, судом встановлено, що 01.03.203 року між ПрАТ «Київобленерго» та [PERSON] було укладено договір №200089265 про використання електроенергії у квартирі [ADDRESS]. 12.07.2017 року технічною перевіркою, працівниками енергопостачальника було виявлено порушення ПКЕЕН: самовільне приєднання до електричних мереж, що не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку прихованим способом. За підсумками перевірки складено акт № К 034575. Згідно п. 42 ПКЕЕН, боржник зобовязаний: дотримуватися вимог нормативно технічних документів та договору; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача. Таким чином, відповідачу нараховано суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН в розмірі 35 140 грн. 55 коп. У судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що він працює в ПрАТ «Київобленерго» на посаді інспектора із дотримання договірних умов. 12.07.2017 року згідно розпорядження керівництва підприємства №1465і він разом із [PERSON] та [PERSON] виїхали на перевірку до квартири [ADDRESS]. Спочатку мешканці їх не пускали до вище вказаної квартири, однак згодом їм все-таки вдалося потрапити туди. Оскільки відповідач вів себе підозріло, вони вирішили більш детально оглянути лічильника, розібрали коробку і виявили підключення поза лічильником: провід зі струмом йшов з квартири в гараж. У гараж їх не пустили. Свідок [PERSON] пояснив, що він працює в ПрАТ «Київобленерго» на посаді майстра з експлуатації приладів обліку. 12.07.2017 року згідно розпорядження вони прийшли до відповідача у квартиру [ADDRESS]. На дверях вище вказаної квартири був папір з показниками лічильника газу, води, електрики, вдома нікого не було, сусідка повідомила їм, що мешканці квартири знаходяться в гаражі. Після чого вони з [PERSON] та [PERSON] пішли до гаражу, до приміщення гаражу їх не пустили, однак він побачив, що там горить світло. В саму квартиру мешканці спочатку також їх не пускали, згодом впустили та повідомили, що вони не мають ключів. Власник квартири вів себе дуже підозріло, «плигав» на лічильника, рукою щось там порушив, у результаті чого сталася електроблискавка. Потім вони переварили лічильника, зняли щиток і виявили самовільне приєднання до електричних мереж, а коли відключили це підключення світло в гаражі відразу пропало. Згідно ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Згідно ч.1 ст.509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона /боржник/ зобов'язана вчинити на користь другої сторони /кредитора/ певну дію /передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо/ або утриматися від певної\~ дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання /неналежне виконання/. Згідно зі ст. 611 ЦК України в разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Згідно з частинами 1, 5-7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов'язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що заявлені по справі позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення, а обраний позивачем спосіб захисту ґрунтується на встановлених в судовому засіданні фактичних обставинах справи, а тому суд вважає за можливе стягнути з [PERSON] на користь ПрАТ «Київобленерго» вартість безобліково використаної електроенергії\~ у розмірі 35 140 грн. 55 коп. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При зверненні до суду з вказаним позовом позивач сплатив судовий збір у розмірі 1600 грн., а тому на підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати по справі, а саме: сплачений позивачем судовий збір підлягають відшкодуванню за рахунок відповідача. Враховуючи наведене,

Outcome: approved