Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-20 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним вище позовом, в якому свої позовні вимоги обґрунтував тим, що він є власником 1/4 частини домоволодіння [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власником 3/4 частини вищевказаного домоволодіння з відповідною частиною господарських та побутових будівель та споруд. В цілому домоволодіння складається житлового будинку літ. «А» з прибудовою літ «а», має загальну площу - 62,9 кв.м., житлова - 29,7 кв.м., господарських будівель та споруд, а саме: кухні літ. «Б», з прибудовою літ «б». душ літ. «Е», навіси літ. «Д» та «З», туалет літ. «Ж», хвіртка №2, огорожа №3, водопровід №4 та розташоване на земельній ділянці площею 450 кв.м. Реальний розподіл між співвласниками домоволодіння та земельної ділянки не проводився. В даний час виникла необхідність реально виділити належну йому частку в домоволодінні та земельній ділянці. Добровільно вирішити дане питання з відповідачами неможливо. З урахування збільшених в ході судового розгляду справи позовних вимог позивач просив: -виділити йому у власність відповідно до варіанту № 1 висновку судової будівельно-технічної експертизи № 34 від 29.05.2020 року частину домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] , яка складається з приміщень 1-4 (коридор) площею 3 м2, 1-5 (житлова кімната) площею 5,7 м2, 1-6 (житлова кімната) площею 7,8 м2у житловому будинку літ. «А», всього площею 16,5 м2, частини навісу літ. «З» без обшивки розмірами в плані 1,3 м х 5,4 м, вбиральні літ. «Ж», 1/4 ч. огорожі № 3, 1/2 ч. водопроводу № 4,що складає 31/100 ч. домоволодіння вартістю 56 343 грн., припинивши право спільної часткової власності на домоволодіння, розташоване за адресою: [ADDRESS] ; -стягнути з мене на користь [PERSON] компенсацію за перевищення частки у праві власності в сумі 10 947 грн.; -виділити мені у користування частину земельної ділянки за адресою [ADDRESS] відповідно до варіанту № 1 висновку судової будівельно-технічної експертизи № 34від 29.05.2020 року з боку задньої межі та лівої бокової межі площею 86 м2з виходом на проїзд; -виділити у користування [PERSON] частину земельної ділянки за адресою [ADDRESS] відповідно до варіанту № 1 висновку судової будівельно-технічної експертизи № 34від 29.05.2020 року з боку фасадної межі, задньої межі та бокової правої межі площею 258 м2, -стягнути з [PERSON] на його користь судові витрати в розмірі 15 309 грн. 45 коп., які складаються з : судового збору у розмірі 1 536 грн. 80 коп., оплати за проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 8 825 грн. 76 коп., оплати за проведення кадастрової зйомки земельної ділянки у розмірі 3 000 грн., оплати послуг КП «ХБТІ» ХОР зі складання технічної документації в розмірі 1946 грн. 89 коп. (875 грн. + 711 грн. 91 грн. + 359 грн. 98 коп.). Ухвалою суду від 26.11.2019 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. В судове засідання позивач та його представник не з`явились, надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали просили їх задовольнити з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог. Відповідач [PERSON] , від імені та в інтересах якого діє [PERSON] в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені у встановленому законом порядку. Враховуючи належне повідомлення учасників справи про дату, час і місце судового засідання суд, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи. Дослідивши матеріали справи, суд установив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. За змістом статей 316,317 ЦК України право власності це право особи, володіти, користуватися та розпоряджатися своїм майном на свій розсуд, незалежно від волі інших осіб, але в межах, передбачених законом. Відповідно до ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їх спільною згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що [PERSON] є власником ј частин житлового будинку з відповідною частиною господарських та побутових будівель та споруд [ADDRESS] , згідно свідоцтва про право на спадщину за законом №1236 від 05.10.2018 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Тетієвською Т.В. Право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за № 28261143 05.10.2018 року. [PERSON] є власником 3/4 частин житлового будинку з відповідною частиною господарських та побутових будівель та споруд [ADDRESS] . В цілому домоволодіння складається житлового будинку літ. «А» з прибудовою літ «а», має загальну площу - 62,9 кв.м., житлова - 29,7 кв.м., господарських будівель та споруд, а саме: кухні літ. «Б», з прибудовою літ «б». душ літ. «Е», навіси літ. «Д» та «З», туалет літ. «Ж», хвіртка №2, огорожа №3, водопровід №4. та розташоване на земельній ділянці площею 450 кв.м. Відповідно до ч.1ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. На відміну від виділу, за якого право власності припиняється лише для того співвласника, частка якого виділяється із спільної власності у разі поділу (ст. 367ЦК України) спільна часткова власність припиняється для всіх її учасників. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку встановленому статтею 364 ЦК України. Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу. Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток жилих будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією. Згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 цієї Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси. Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Верховний Суд України у постанові від 03 квітня 2013 року в справі № 6-12цс13 дійшов висновок, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній сумісній(частковій) власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). Крім того, Верховний Суд України у постанові від 16 листопада 2016 року справі № 6-1443цс16 дійшов висновку, що «виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно». За загальним правилом, закріпленим у частині другій ст.120 ЗК України, якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи № 34 від 06.05.2020 року на розгляд суду пропонується три технічно можливий варіант виділу житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] та відповідно три технічно можливі варіанти визначення порядку користування земельною ділянкою. За ч.3 ст.364 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. В ході судового розгляду справи сторони не дійшли згоди щодо виділу житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою. З врахуванням закріплених в п.6 ст.3 ЦК України засад справедливості, добросовісності та розумності, що спонукають суд до врахування при вирішенні спору інтересів обох сторін, суд вважає можливим здійснити поділ домоволодіння [ADDRESS] відповідно до першого варіанту висновку судової будівельно-технічної експертизи № 34 від 29.05.2020 року, оскільки даний варіант найбільш наближений до первинних часток співвласників та не потребує перепланування приміщень житлового будинку. Відповідно до першого варіанту висновку судової будівельно-технічної експертизи № 34 від 29.05.2020 року пропонується виділити у власність: - [PERSON] частину житлового будинку літ. «А», розташованого за адресою: [ADDRESS] , яка складається з приміщень 1-4 (коридор) площею 3 м2, 1-5 (житлова кімната) площею 5,7 м2, 1-6 (житлова кімната) площею 7,8 м2, всього площею 16,5 м2, та господарські будівлі і споруди: частину навісу літ. «З» без обшивки розмірами в плані 1,3 м х 5,4 м, вбиральню літ. «Ж», 1/4 ч. огорожу № 3, 1/2 ч. водопроводу № 4,що складає 31/100 ч. домоволодіння вартістю 56 343 грн., що більша розміру частки, вказаної в правовстановлюючому документі на 6/100, що складає 10 947 грн. - [PERSON] частину житлового будинку літ. «А,а», розташованого за адресою: [ADDRESS] , яка складається з приміщень 1-2 (коридор) площею 5,3 м2, 1-3 (житлова кімната) площею 16,4 м2, коридор І, площею 6,1 м2, всього площею 27,8 м2, та господарські будівлі і споруди: кухню літ. «Б», прибудову літ «б», навіс без обшивки літ. «Д», частину навісу літ. «З» без обшивки розмірами в плані 1,3 м х 2,53 м, літній душ дощатий літ. «Е», хвіртку №2, 3/4 частини огорожі № 3, 1/2 частину водопроводу № 4,що складає 69/100 ч. домоволодіння вартістю 125 240 грн., що менша розміру частки, вказаної в правовстановлюючому документі на 6/100, що складає 10 947 грн. Враховуючи перевищення вартості частки у праві власності [PERSON] на житловий будинок, з позивача на користь [PERSON] підлягає стягненню 10 947,00 грн., згідно першого варіанту висновку експертизи. Згідно зі частинами першою - четвертою статті 88 ЗК України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Договір про спільну часткову власність на земельну ділянку укладається в письмовій формі і посвідчується нотаріально. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Для виділу частки із спільного нерухомого майна повинна бути технічна можливість. Насамперед це означає, що частка яка виділяється повинна бути реально окремим об`єктом нерухомого майна. При цьому частка яка залишається у іншого власника (власників) має також бути окремим об`єктом нерухомого майна в розумінні ст. 181 ЦК України. Тобто, з певної точки зору при будь-якому виділі частки з нерухомості, завжди відбувається поділ цієї нерухомості на два самостійних об`єкта. Однак у будь-якому випадку наявне в однієї особи право не може порушувати права іншої особи( ч.5 ст.319 ЦК України) Що стосується вимоги позивача про визначення порядку користування земельною ділянкою розташованої за адресою: [ADDRESS] , то суд вважає можливим визначити порядок користування вказаною земельною ділянкою відповідно до першого варіанту висновку судової будівельно-технічної експертизи № 34 від 29.05.2020 року, відповідно до якого: [PERSON] пропонується виділити земельну ділянку з боку задньої межі та лівої бокової межі площею 86 кв.м. з виходом на проїзд, [PERSON] пропонується виділити земельну ділянку з боку фасадної межі, задньої межі та правої бокової межі площею 258 кв.м. з існуючим виходом на [ADDRESS] , оскільки зазначений варіант відповідає площі земельної ділянки, що причитається. Що стосується вимог позивач про стягнення судових витрат, суд виходив з наступного. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, у відповідності до вимог ч.3 ст. 133 ЦПК , належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Згідно із статтею 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися. Згідно п. 9 ч.1 ст.5 Закону України«Про судовийзбір» від08.07.2011року №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються інваліди 1 та 2 груп, законні представники дітей-інвалідів і недієздатних інвалідів. Згідно посвідчення № [NUMBER] виданого на ім`я [PERSON] , вбачається,що вона згідно рішення Дніпровського районного суду м.Херсона від 12.03.2009 року призначена опікуном над недієздатним чоловіком [PERSON] , який народився [INFO] , про що згідно з рішенням виконкому Дніпровської районної ради у м.Херсоні від 28.12.2011 року за №521 видане зазначене посвідчення. Оскільки відповідач є недієздатним, то його слід звільнити від судових витрат, пов`язаних з відшкодуванням позивачу сплаченого судового збору в розмірі 1 536,8 грн. Вартість судової будівельно-технічної експертизи, призначеної ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.02.2020 року, становить 8 825,76 грн.та спалчена позивачем відповідно до квитанції №888-01-39 від 12.12.2019 року. Крім того, позивачем було сплачено за проведення кадастрової зйомки земельної ділянки у розмірі 3 000 грн. та за послуги КП «ХБТІ» ХОР зі складання технічної документації в розмірі 1946 грн. 89 коп. (875 грн. + 711 грн. 91 грн. + 359 грн. 98 коп.), що підтверджується наданими до суду квитанціями. Відповідно до ч.4 ст.41 ЦК України відповідальність за шкоду, завдану недієздатною фізичною особою, несе її опікун (стаття 1184 цього Кодексу).. Відповідно до п.99.3 ст.99 Податкового кодексу України опікун недієздатної особи виконує грошові зобов`язання, що виникли на день визнання її недієздатною та/або погашає податковий борг за рахунок майна, на яке може бути звернуто стягнення згідно із законом, такої фізичної особи. Відповідно до абз. 2 ч. 2ст. 15 СК України майновий обов`язок недієздатної особи за її рахунок виконує опікун. Враховуючи, що позовні вимоги задоволено повністю, а також положення ст. 142 ЦПК України, виходячи з засад розумності та справедливості, суд вважає можливим стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 1/2 частину понесених судових витрат у розмірі 6 886,33 грн. (13 772,65/2). На підставі викладеного, ст. 317-319, 358,364,365 ЦК України,ст. 88, 120 ЗК України,

Outcome: partial