Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-27 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом і просив визначити для нього\~\~додатковий строк для подання до [PERSON] районної державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON], померлого 06.02.2015 р. в смт.Чорнухи Полтавської області. Свої вимоги обгрунтовував тим, що пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки він є юридично необізнаним щодо строків для подання заяви про прийняття спадщини та перебував на роботі за кордоном. В судовому засіданні представник позивача позов підтримала і пояснила, що позивач є її сином від першого шлюбу, який останні два роки працює за кордоном в [PERSON]. Позивач був на похороні батька, а також приїжджав додому у травні 2015 року. Чому він не подав тоді до нотаріальної конторі заяву про прийняття спадщини пояснити не може. Відповідач позов не визнала і пояснила, що була дружиною померлого [PERSON], прийняла спадщину після нього і отримала свідоцтво про право на спадщину, а саме на 1/2 частини квартири по вул.Миру, 23 а, кв.10 в смт.Чорнухи. Вважає, що підстави для задоволення позову відсутні. Суд, заслухавши пояснення представника позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити з наступних підстав. Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно з ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до\~ п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України\~\~№ 7 «Про судову практику\~\~у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом першої інстанції встановлено, що 06.02.2016 р. помер батько позивача [PERSON], після його смерті відкрилась спадщина (а.с.6,7). Позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття цієї спадщини, що стало підставою для відмови у вчинені нотаріальної дії (а.с.9). Після смерті [PERSON] 06.02.2016 р. була заведена спадкова справа №73 за заявою його дружини [PERSON], відповідача у справі, яка прийняла спадщину і отримала свідоцтво про право на спадщину за законом, що складається з ? частини квартири по вул.[PERSON] (бувша Радянська), 23 а, кв.10 в смт.Чорнухи Полтавської області (а.с.21,22,25). Зазначена позивачем причина пропущення строку для прийняття спадщини як юридична необізнаність щодо строку прийняття спадщини не є поважною, оскільки вона не пов'язана з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкодавця на вчинення дій. Крім того, позивачем не надано доказів того, що він перебував на роботі за кордоном і у звязку з цим не мав змоги у передбачений законом строк звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Таким чином, оскільки позивачем не надано доказів на підтвердження своїх доводів про наявність поважних причин пропуску ним строку для прийняття спадщини, а вищеназвані доводи позивача не дають підстав для висновку, що цей строк був пропущений з поважних причин, тому позов є необгрунтованим і задоволенню не підлягає. Щодо відповідача [PERSON] селищної ради необхідно зазначити наступне. Згідно з п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України\~\~№ 7 «Про судову практику\~\~у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року відповідачами справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За змістом ст.33 ЦПК України належними є сторони, які є суб'єктами спірних правовідносин. Належним є відповідач, який дійсно є суб'єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення. Належність відповідача визначається, перш за все, за нормами матеріального права. Таким чином неналежним відповідачем є особа, яка не має відповідати за пред'явленим позовом. У справах про спадкування належними відповідачами є спадкоємці, які прийняли спадщину. За наявності спадкоємців у даній справі, які прийняли спадщину, [PERSON] селищна рада жодним чином не має відношення до спадкового майна та не може бути відповідачем у справі. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed