Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-26 00:00:00

Позивач звернувся до Обухівського районного суду Київської області з позовом до відповідача [PERSON] реєстраційний номер облікової картки платника податків [NUMBER], в якому просить стягнути на його користь 4 225 грн. 56 коп., як відшкодування збитків заподіяних відповідачем внаслідок порушенням\~Правил користування електричною енергією\~для населення, який обґрунтовує тим, що 31.10.2017 року в ході проведення перевірки в будинку в с. Красна Слобідка Обухівського району Київської області по вул. Якуніна, буд. 57, в якому мешкає [PERSON], представниками позивача було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення про що складено акт про порушення № 040269, а саме на обєкті було виявлено факт несправності приладу обліку, внаслідок чого електрична енергія не визначений час не враховувалась рахунковим механізмом приладу обліку та відповідно не оплачувалась відповідачем. Дане порушення кваліфікується як порушення розрахункового обліку без вини споживача, так як при обстеженні приладу обліку працівниками приватного акціонерного товариства «Київобленерго» будь-яких слідів, що вказували б на втручання споживача в роботу приладу обліку або на його пошкодження виявлено не було. В той же день прилад обліку було вилучено. 30.11.2017 року відбулося засідання комісії з розгляду акта № 040269 від 31.10.2017 року результатом розгляду якого стало рішення про те, що Акт підлягає розрахунку згідно п. 33 Правил користування електричною енергією. Також позивач просить стягнути на його користь і сплачений судовий збір в розмірі 1 762 грн. 00 коп. 26 жовтня 2018 року винесено ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду, відкриття провадження у цивільній справі та призначення підготовчого провадження у справі. 26 листопада 2018 року винесено ухвалу про закриття\~ провадження та призначення справи до судового розгляду по\~ суті. Представник позивача [PERSON] в судове засідання не зявився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позов підтримав повністю. Проти винесення заочного рішення не заперечив. Подав суду заперечення проти клопотання відповідача про закриття провадження у справі. Відповідач в судове засідання вчетверте не зявився, хоч про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, подав до суду клопотання про закриття провадження у справі. Відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Суд вважав можливим розглянути спір у відсутність сторін на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» є новим найменуванням публічного акціонерного товариства «Київобленерго», що було перейменоване з публічного акціонерного товариства « АЕС Київобленерго», яке було правонаступником закритого акціонерного товариства «А.Е.С. Київобленерго», яке було створене шляхом реорганізації відкритого акціонерного товариства «А.Е.С. Київобленерго». Відкрите акціонерне товариство «А.Е.С. Київобленерго» було створене шляхом перейменування відкритого акціонерного товариства «Київобленерго», яке було створене шляхом перейменування Державної акціонерної енергопостачальної компанії «Київобленерго». Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» є ліцензіатом з постачання електричної енергії за регульованим тарифом і діє на підставі ліцензії серії АЕ № 194761 від 16.05.2013 року на право здійснення підприємницької діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та ліцензії серії АЕ № 194762 від 16.05.2013 на право здійснення підприємницької діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами. Відносини між споживачем та енергопостачальником регулюються\~Правилами користування електричною енергією\~для населення (ПКЕЕН), затвердженими\~Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357\~із змінами і доповненнями, які є обовязковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. В ході проведення перевірки в будинку в с. Красна Слобідка Обухівського району Київської області по вул. Якуніна, буд. 57, в якому мешкає відповідач [PERSON] представниками приватного акціонерного товариства «Київобленерго», було виявлено порушення Правил користування\~електричною\~енергією для населення, яке полягало в тому, що на вказаному обєкті було виявлено факт несправності приладу обліку, внаслідок чого електрична енергія не визначений час не враховувалась рахунковим механізмом приладу обліку та відповідно не оплачувалась відповідачем, тобто порушено п. 48\~Правил користування\~електричною\~енергією для населення, відповідно до якого, за розкрадання електричної енергії у випадку самовільного підключення до електромережі і споживання електричної енергії без приладу обліку, тобто порушення\~правил користування електричною енергією, що підтверджується актом від 31 жовтня 2017 року за № К 040269, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до\~п.\~53\~Правил користування\~електричною енергією\~для населення,\~у разі\~виявлення представником\~енергопостачальника порушення\~побутовим споживачем\~правил користування\~електричною енергією,\~у тому\~числі фактів\~розкрадання електричної\~енергії,\~складається акт,\~який підписується\~представником енергопостачальника\~та побутовим\~споживачем чи\~представником побутового\~споживача (особою,\~яка є\~співвласником обєкта\~або має\~право користуватися\~цим обєктом\~відповідно до\~договору).\~Один примірник\~акта вручається\~побутовому споживачу,\~другий залишається\~у енергопостачальника.\~Побутовий споживач\~має право\~внести до\~акта свої\~зауваження.\~У разі\~відмови побутового\~споживача від\~підпису в\~акті робиться\~позначка про\~відмову.\~Акт вважається\~дійсним,\~якщо його\~підписали три\~представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією здійснюється на підставі Методики, яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562 ( надалі по тексту - Методика). Відповідно до п. 3.3 Методики розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за кількістю днів; за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії. Відповідно до п. 3.5 Методики добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулою: Wдоб.с.п.=Рс.п.*tвик.с.п., де Рс.п. потужність самовільного підключення; tвик.с.п.- час використання самовільного підключення протягом доби. Відповідно до п. 53 Правил користування\~електричною\~енергією для\~населення рішення комісії з розгляду актів оформлюється протоколом. 30 листопада 2017 року відбулося засідання комісії з розгляду Акта від 31 жовтня 2017 року за № К 040269, в результаті чого прийнято рішення про те, що Акт підлягає розрахунку згідно п. 33 ПКЕЕН. Для визначення середньодобового споживання електричної енергії спожитої протягом періоду користування послугою без приладу обліку, комісією було взято до уваги споживання за попередні 12 місяців та у відповідності до вимог чинного законодавства було проведено розрахунок вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення розрахункового обліку без вини споживача за період 31 день з 31.10.2017 року по 30.11.2017 року. Вказаним порушенням відповідач спричинив позивачу матеріальні збитки на суму 4\~225 грн. 59 коп., які були вирахувані у відповідності до Методики обчислення розміру відшкодування завданих збитків енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем\~ПКЕЕ\~для населення, що затверджені\~постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562,\~що підтверджується розрахунком, який додано до акту, та протоколом засідання комісії по розгляду актів про порушення Правил користування електроенергією № К 040269 від 31 жовтня 2017 року. Відповідач був присутнім під час виявлення 31 жовтня 2017 року порушення ПКЕЕН, про що свідчить його підпис в акті про порушення № К 040269 від 31 жовтня 2017 року, був присутнім на засіданні комісії та з рішенням комісії погодився, про що свідчить його підпис в рішенні комісії у виді протоколу № 0178 від 31 жовтня 2017 року, будь-яких доказів на спростування виявлених порушень користування не облікованою електроенергією ні позивачу, ні до суду не надав. Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Подаючи свої докази, сторони реалізовують своє право на доказування і одночасно виконують обов'язок із доказування, оскільки ст. 12 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні, так і обов'язок із доказування обставини при невизнані їх сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Крім того, суд безпосередньо не повинен брати участі у зборі доказового матеріалу. Суду не надано доказів та обґрунтувань того, що нарахування суми збитків відбувалось неправомірно, також відповідач не надав до суду належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів у розумінні ст. 77, 78, 79, 80 ЦПК України, щодо своїх заперечень щодо позову. Щодо клопотання відповідача про закриття провадження у справі суд вважає його таким, що не підлягає задоволенню, оскільки воно не підтверджено достатніми і допустимими доказами. Виходячи з викладеного, незважаючи на невизнання відповідачем позову, суд вважає, що даний позов підлягає задоволенню на підставі\~ст. 1166 ЦК України,\~ст. 27 ЗУ «Про електроенергетику»\~і з\~відповідача на\~користь позивача,\~слід стягнути\~4\~225\~грн.\~59 коп. у відшкодування збитків згідно акту про порушення № К 040269 від 31 жовтня 2017 року та судовий збір в розмірі 1762 грн. 00 коп.

Outcome: approved