Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-27 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом в обгрунтування якого вказала, що відповідно до договору суборенди нежитлового приміщення від 01.08.2018 року позивач тимчасово платно користується приміщенням по [ADDRESS] для розміщення офісу (контори) приватного нотаруіса. На другому поверсі знаходиться квартира №1 , яка належить на праві приватної власності відповідачу [PERSON] . В період з липня по грудень 2019 року мешканці квартири [ADDRESS] неодноразово затоплювали кабінет приватного нотаріуса, внаслідок чого позивач самостійно здійснювала ремонт. 02.12.2019 року було виявлено значне залиття кабінету приватного нотаріуса, про що було повідомлено відповідні органи та складено акт про встановлення факту залиття приміщення №2340 від 09.12.2019 р. В результаті обстеження квартири (в якій проживає [PERSON] ) виявлено, що в ній протікає труба на кухні. Крім права власності, існує і так званий тягар власника, який полягає у необхідності підтримувати своє майно в справному стані, вживати заходів по своєчасному усуненню несправностей. Оскільки відповідач відмовилася від відшкодування завданої позивачу внаслідок залиття матеріальної шкоди, 13 січня 2020 року позивач звернулась до експерта. Так, судовий експерт [PERSON] здійснив експертне дослідження за результатами проведення будівельно-технічного обстеження від 02.03.2020 року № 857/03-2020, відповідно до вказаного висновку вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення наслідків залиття нежитлового приміщення № 1-7 в житловому будинку [ADDRESS] та складає 53 332,00 грн. В результаті залиття офісного приміщення позивачу заподіяна моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, які вона зазнала у зв`язку із пошкодженням. Хвилювання та думки про те, як відновити своє пошкоджене майно, не припиняючи робочого графіку прийому людей, тримали її в постійній нервовій та психологічній напрузі, що вплинуло на відносини в сім`ї. Просить стягнути з [PERSON] на її користь заподіяну матеріальну шкоду у розмірі 53 332,00 грн., моральну шкоду у розмірі 10000 грн., вартість послуг за проведення будівельно- технічного дослідження об`єкту у сумі 1585,70 грн., сплачений судовий збір в розмірі 1681,60 грн. та послуги адвоката в розмірі 5000 грн. У відзиві на позов відповідач позовні вимоги визнала частково та зазначила, що в експертному дослідженні [PERSON] визначено матеріальну шкоду завдану внаслідок залиття офісного приміщення в розмірі 54 917,70 грн., в тому числі податок на додану вартість - 8 999,67 грн. ПДВ, 1585,70 грн. на відшкодування вартості експертного дослідження. Також зазначено, що підлягають заміні пошкоджені залиттям шпалери, ламінат та часткове анти грибкове оброблення стін та стелі є незначними і можуть бути виконані найманим працівником відповідної кваліфікації 4 розряду, а не підрядною організацією як в даному випадку передбачено кошторисом. Позовна вимога про відшкодування моральної шкоди в розмірі 10 000 грн. є завищена, визнає в розмірі 3 000 грн. У відповіді на відзив позивач вказує, що відповідно до ч. 1 ,3, 4 ст. 25 Закону України «Про нотаріат» робоче місце приватного нотаріуса має забезпечувати дотримання нотаріальної таємниці, бути захищеним від несанкціонованого проникнення, бути забезпечене сейфом для зберігання печаток, штампів, металевою шафою для зберігання архіву нотаріуса. Приватний нотаріус може здійснювати нотаріальну діяльність лише за наявності акта про сертифікацію робочого місця (контори) приватного нотаріуса або рішення суду, яке набрало законної сили, яким визнано незаконним акт про відмову у сертифікації робочого місця (контори) приватного нотаріуса. Відповідач не зареєстрований як суб`єкт підприємницької діяльності, не має відповідної освіти та кваліфікації, тому не може особисто проводити ремонтні роботи. Щодо розміру моральної шкоди, то необхідно врахувати факт, що приватна нотаріальна контора є публічною громадською установою, яку щодня відвідують громадяни, життя в постійній напрузі з думками про чергове залиття (оскільки це траплялося вже декілька разів) пошуки сантехніка для ремонту труб в квартирі, а також той факт, що доведеться призупиняти на певний час нотаріальну діяльність, що потягне за собою втрату заробітків, спричинили позивачу душевні страждання, тому розмір моральної шкоди в 10 000 грн. є цілком справедливий та обґрунтований. Також, представником позивача адвокатом Василевською О.А. до суду було подано клопотання про долучення доказів на підтвердження судових витрат за договором про правничу допомогу та процесуальне представництво від 10.03.2020, в якому обумовлено суму витрат на адвоката. Також додано дві квитанції щодо сплати вартості послуг адвоката за виконанні роботи від [PERSON] , акт прийому-передачі № 1 виконаних адвокатом Василевською О.А. робіт в інтересах [PERSON] у зазначеній справі. Додано квитанцію про оплату [PERSON] ФОП [PERSON] за проведення будівельно-технічного дослідження об`єкту за адресою: [ADDRESS] . В запереченнях відповідач вказала, що позивач не надав конкретного доказу, який би спростував доводи відповідача та в чому виразилась моральна шкода, яка оцінена в розмірі 10 000 грн. Відповідач згодна зробити ремонт самостійно. Суд, дослідивши надані докази, приходить до наступного. Відповідно до договору від 01.08.2018 року, фізична особа - підприємець [PERSON] та приватний нотаріус [PERSON] уклали договір суборенди нежитлового приміщення, за адресою: [ADDRESS] . Судом встановлено, що 02.12.2019 до Коростишівського відділу поліції ГУНП в Житомирській області надійшло повідомлення від [PERSON] про те, що сусіди з квартири [ADDRESS] затопили її офісне приміщення, згідно талону повідомлення № 7202. З інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, квартира [ADDRESS] перебуває у власності відповідача [PERSON] . Актом № 2340 від 09.12.2019 складеного депутатом Коростишівської міської ради Шуневич Л.І., встановлено факт залиття нежитлового (офісного) приміщення за адресою: [ADDRESS] , який відповідає вимогам, встановлених Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76. Також, комісією у складі: заступника директора КП «Коростишівська комунальна служба» [PERSON], майстра житлового фонду КП «Коростишівська комунальна служба» [PERSON], слюсара-сантехніка КП «Коростишівська комунальна служба» [PERSON] складено акт про те, що 02.12.2019 мешканці квартири [ADDRESS] , що розташована на 2 поверсі (власник квартири [PERSON] ) затопили офісне приміщення (нотаріальну контору) приватного нотаріуса Коростишівського районного нотаріального округу Житомирської області [PERSON], що розташоване на першому поверсі. В результаті обстеження квартири № 1 виявлено, що в кухні протікає труба індивідуального опалення, що стало причиною залиття офісного приміщення приватного нотаріуса. Висновком експертного дослідження за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 02.03.2020 № 857/03-2020 встановлено, що вартість ремонтно-будівельних робіт необхідних для усунення наслідків залиття нежитлового приміщення № 1-7 (площею 17.4 кв.м.) в житловому будинку [ADDRESS] , що відображено в акті від 02.12.2019 року, згідно результатів проведеного обстеження та наданих на дослідження матеріалів, в діючих цінах на момент проведення дослідження, складає : 53 332, 00 грн., в т.ч. ПДВ (20%): 8 888,67. Відповідно до квитанції №0.0.1579298032.1 від 13.01.2020 року [PERSON] за проведення вказаної експертної оцінки матеріального збитку сплачено 1570 грн. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Такі витрати, суд вважає майновими збитками й обов`язок щодо його відшкодування охоплюється приписами пункту 1 частини другої статті 22 ЦК, адже є витратами, які позивач мусила зробити для відновлення свого порушеного права (тобто реальними збитками). Частина 1 ст. 81 ЦПК України визначає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч.1,2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ч.1 ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Суди бере до уваги та вважає належними й допустимим доказом висновок експертного дослідження від 02.03.2020 № 857/03-2020 як офіційного документа, який оформлено фахівцем експертом [PERSON], натомість відповідачем не надано іншого доказу на спростовання вказаного експертного дослідження. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Крім того, суд вважає, що позивачу дійсно заподіяна моральна шкода, яка виразилась у переживаннях з приводу пошкодження майна, та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Щодо визначення розміру відшкодування моральної шкоди, суд враховує той факт, що затоплення відбулось з вини відповідача, сума відшкодування у розмірі 5000,00 грн. є еквівалентною характеру і ступеню моральних страждань позивача та ступеню провини відповідача у настанні негативних наслідків, а тому

Outcome: partial