Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-17 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним наказом, який обгрунтовує тим, що він виконує обов'язки головного інженера [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ». Наказом № 49 від 20.03.2018 р. відповідач притягнув його до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення догани. Підставою про притягнення до дисциплінарної відповідальності зазначено «за неналежне виконання своїх посадових обов'язків, допущення безконтрольного використання засобу обліку холодної води з порушенням цілісності опломбування, що призвело до нанесення збитків філії». Наказом № 85 від 02.05.2018 р. Про відшкодування збитків щодо виправлення недоліків за результатами перевірки Держаудитслужби в Сумській області відповідач утримав з заробітної плати у травні 2018 року в рахунок відшкодування нанесені [PERSON] філії збитки в розмірі середньомісячної заробітної плати, а саме 12922,09 гри. 20.06.2018 року своїм Наказом № 127 від 20.06.2018 р. відповідач притягнув його до дисциплінарної відповідальності шляхом оголошення йому догани. Підставою про притягнення до дисциплінарної відповідальності зазначено «за неналежне виконання своїх посадових обов'язків, допущення безконтрольного використання експлуатацію та ремонт власних вагонів, що призвело до затримки надання в експлуатацію вагонів». 22.06.2018 р. заступник директора СФ ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» звернувся до керівника відповідача з доповідною запискою, щодо розгляду питання про переведення його на іншу посаду або звільнення з займаної посади, а останній 22.06.2018 р. звернувся з поданням до профспілкового комітету про дачу згоди на звільнення працівника за ініціативою роботодавця. Вказує, що порушення трудової дисципліни не допускав, свої трудові обов'язки виконував належним чином, посилання відповідача на підстави застосування вищезазначених дисциплінарних стягнень є упередженими та необ'єктивними. Вважає вказанні накази незаконними і такими, що винесені з особистих мотивів адміністрації роботодавця, направлені на звільнення його з роботи. Зазначає, що будь-які об'єктивні дані, що свідчили б про порушення ним обов'язків працівника, у відповідача відсутні, а застосування до нього стягнення у вигляді догани застосовані не на підставах та не у відповідності до вимог трудового законодавства, в зв'язку з чим спірні накази підлягають скасуванню як незаконні. Просив суд визнати незаконним та скасувати: Наказ № 49 від 20.03.2018 р. [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності»; Наказ № 85 від 02.05.2018 р. [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» «Про відшкодування збитків щодо виправлення недоліків за результатами перевірки Держаудитслужби в Сумській області» в частині відшкодування нанесених [PERSON] філії збитків у розмірі середньомісячної заробітної плати, а саме 12922,09 грн. шляхом утримання з заробітної плати у травні 2018 р.; Наказ № 124 від 20.06.2018 р. [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині оголошення йому догани. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] у судовому засіданні позов з наведених підстав підтримали, просили задовольнити. 05.10.2018 р. відповідачем [PERSON] філією приватного акціонерного товариства «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» надано відзив на позовну заяву, згідно якого не погоджується з позовними вимогами позивача у повному обсязі. Зазначає, що позивачем не надано доказів упередженого та необ'єктивного ставлення до нього. Позивач надав письмові пояснення від 16.03.2017 р., від 14.06.2018 р. та від 18.06.2018 р.; стягнення було оголошено в наказі; позивач був повідомлений під розписку, про що свідчать додані позивачем копії пояснень та наказів. Зазначає, що у наказі № 49 вказано конкретне порушення, здійснене позивачем - допущення безконтрольного використання засобу обліку холодної води з порушенням цілісності опломбування. 27.02.2018 р. представники КП «Міськводоканал» СМР здійснювали перевірку систем водопостачання та водовідведення, при перевірці був присутній позивач, який на момент перевірки працював на посаді головного інженера. При перевірці представниками КП «Міськводоканал» СМР було складено [PERSON] обстеження систем водопостачання та водовідведення від 27.02.2018 № 960, в якому було зафіксовано факт порушення цілісності опломбування обвідної лінії, зірвана пломба. Позивач підписав вказаний [PERSON] без зауважень, а тому визнав невиконання своїх посадових обов'язків. Вказує, що позивач порушив термін позовної давності та просить суд застосувати термін позовної давності стосовно вимоги позивача про скасування наказу від 20.03.2018 р. № 49. В період з 13.11.2018 р. по 15.01.2018 р. Управлінням Північно-Східного офісу Держаудитслужби в Сумській області проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності за період з 01.01.2015 р. по 31.08.2017 р., за результатами якої складено Довідку від 18.01.2018 р. зокрема щодо зайво списаних мастил понад встановлених норм в загальній кількості 612,3 л. на загальну суму 15642,58 грн., та як одну з осіб, хто допустив порушення, вказано позивача. Зазначає, що позивач визнав свою вину в заподіянні матеріальної шкоди та сам, добровільно запропонував покрити заподіяну шкоду. В п. 1 наказу 85 про відшкодування збитків позивачем вказано «згідно поданої заяви». Позивач був ознайомлений з обов'язками головного інженера в посадовій інструкції в.о. головного інженера від 05.08.2018. Тобто позивач фактично відав вказаними питаннями і ніс за них відповідальність з 05.08.2016. Факт нанесення позивачем матеріальної шкоди є доведеним і визнаним в першу чергу самим позивачем; таким чином, позивачу було відомо, з яких причин його було притягнуто до матеріальної відповідальності. Стосовно наказу відповідача від 20.06.2018 № 127 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» зазначає, що позивача було призначено відповідальною особою за оформлення актів приймання-передачі власних вагонів, безпечну експлуатацію власних вагонів, ремонт власних вагонів, технічний стан власних вагонів. Позивач несе відповідальність за своєчасне здійснення ремонту рухомого складу. У факсограмі ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» від 19.06.2018 р. № 3026 міститься вказівка про відправлення в деповський ремонт вагонів думпкарів згідно доданого переліку. Вказана факсограма надійшла вже після того, як стало відомо про необхідність ремонту для подальшої експлуатації вагону. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні відзив на позов підтримав у повному обсязі, просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Ухвалою суду від 26.07.2018 року по справі відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін. Заходи забезпечення позову не вживались та провадження у справі не зупинялось і не поновлювалось. Таким чином, суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши і проаналізувавши всі письмові докази, надані сторонами дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню за наступних підстав. Відповідно до ст. 139 КЗпП України працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно ст. 140 КЗпП України Трудова дисципліна\~на підприємствах,\~в установах,\~організаціях забезпечується\~створенням необхідних\~організаційних та\~економічних умов\~для нормальної\~високопродуктивної роботи,\~свідомим ставленням\~до праці,\~методами переконання,\~виховання,\~а також\~заохоченням за\~сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов'язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Згідно наказу [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» № 05/ос від 14.03.2017 р. позивач переведений на посаду головного інженера (а.с. 6). Наказом [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» № 49 від 20.03.2018 р. «Про притягнення до відповідальності» позивача притягнуто до відповідальності у вигляді догани за неналежне виконання своїх обовязків, допущення безконтрольного використання засобу обліку холодної води з порушенням цілісності опломбування, що призвело до нанесення збитків філії (а.с. 10). Представник відповідача у судовому засіданні вказував на порушення позивачем строку оскарження даного наказу від 20.03.2018 р. та просив відмовити у скасуванні цього наказу з звязку з пропуском строків його оскарження. Згідно ч. 1 ст. 233 КЗпП України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. Так, Наказ [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» № 49 винесено 20.03.2018 р., з вказаним наказом позивач ознайомився 20.03.2018 р., що підтвердив у судовому засіданні сам позивач, а з позовом про скасування вказаного наказу позивач звернувся до суду 25.07.2018 р., тобто з пропуском тримісячного строку визначеного ст. 233 КЗпП України. Клопотань про поновлення строку на оскарження Наказу [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» № 49 від 20.03.2018 р. «Про притягнення до відповідальності» позивачем не заявлялось. У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 р. у справі «Мушта проти України» зазначено: «право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані». Крім того, Європейський суд з прав людини висловив аналогічну правову позицію у пункті 25 по справі «Кузьменко проти України» від 09.06.2017 р. згідно якого право на доступ до суду, тобто право подавати позов до суду у цивільних справах, є елементом, який невідємно властивий праву, викладеним у пункті 1 статті 6 Конвенції (див. Golder проти Сполученого Королівства, 21 лютого 1975 р., § 36, серія А, № 18, і як недавній доказ Baka проти Угорщини [GC], № 20261/12, § 120, 23 червня 2016 р.). Проте право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, що не обмежують або зменшують доступ, який надається особі, таким чином чи в такій мірі, щоб сама сутність права була порушена (див. Markovic та інші проти Італії [GC], № 1398/03, 99, ЄСПЛ 2006 р. XIV та Станєв проти Болгарії [GC], № 36760/06, § 230, ЄСПЛ 2012 р.). У пункті\~55\~рішення Європейського\~суду з\~прав людини Справа «Воловік проти України» (Заява N 15123/03) Страсбург, 6 грудня 2007 року також висловена аналогічна позиція, де зазначено, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням; їх накладення дозволене за змістом, особливо щодо умов прийнятності апеляційної скарги. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою (див. рішення «Подбіельські та ППУ Полпуре проти Польщі» (Podbielski and PPU Polpure v. Poland), згадане вище, п. 63). Таким чином, у задоволенні позову в частині вимог позивача про визнання незаконним та скасування Наказу № 49 від 20.03.2018 р. [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» слід відмовити у звязку з пропуском тримісячного строку звернення до суду визначеного ст. 233 КЗпП України. 18.01.2018 р. Управлінням північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області складено довідку ревізії окремих питань фінансово господарської діяльності Приватного акціонерного товариства «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» в частині діяльності [PERSON] філії Приватного акціонерного товариства «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» за період з 01.01.2015 р. по 31.08.2017 р. (а.с. 46-52). Наказом [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» № 85 від 02.05.2018 р. «Про відшкодування збитків щодо виправлення недоліків за результатами перевірки Держаудитслужби в Сумській області» утримано з заробітної плати позивача за травень 2018 р. нанесені [PERSON] філії збитки у розмірі середньомісячної заробітної плати у сумі 12922 грн. 09 коп. (а.с. 11). Так, у довідці Управління північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області від 18.01.2018 р. зазначено про порушення допущене колишнім головним інженером [PERSON] та головним інженером [PERSON], які як головні інженери повинні контролювати: виконання затверджених норм витрат палива, мастильних матеріалів, норм споживання енергії; виконання заходів з економії паливно-енергетичних ресурсів відповідні періоди (а.с. 50). Однак, у вказаній довідці не зазначено, які порушення були допущенні саме [PERSON] як головним інженером та не зазначено розмір понесених збитків [PERSON] філією ПрАТ «Київ-МППЗТ». Таким чином, у даному випадку у відповідача були відсутні підстави для притягнення позивача до відповідальності, тому Наказ [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» № 85 від 02.05.2018 р. «Про відшкодування збитків щодо виправлення недоліків за результатами перевірки Держаудитслужби в Сумській області» підлягає скасуванню. Наказом [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» № 127 від 20.06.2018 р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» позивача притягнуто до відповідальності у вигляді догани за неналежне виконання своїх посадових обовязків, допущення безконтрольного використання, експлуатацію та ремонт власних вагонів, що призвело до затримки надання в експлуатацію вагонів (а.с. 12). Згідно зазначеного Наказу 13.06.2018 р. зясувалось, що «теплушка» № 52407319 не може слідувати до станції Тальне, оскільки термін до ремонту сплив, вагон потребує додаткового ремонту, документи на відправлення вагону в складі вертушки оформляти неможливо, за 10 діб до закінчення ремонту електронна база не приймає документи. Теплушка № 52407319 вибула з користування у звязку з необхідністю проведення ремонту та 13.06.2018 р. була направлена зі станції Біловоди на станцію Суми, а думпкари були направлені для проведення завантаження на станцію Тальне. 19.06.2018 р. до [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» надійшла факсограма № 3026 від ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» у якій зазначено перелік підлягаючих деповському ремонту у 2018 році вагонів думпкарів, які знаходяться на балансі [PERSON] філії, та яким затверджено графік проведення ремонту робочого парку вагонів у 2018 році (а.с. 15). Так, згідно переліку деповського ремонту робочого парку вагонів у 2018 році датою проведення ремонту службового вагону № 52407319 визначено дату 22.05.2018 р. (а.с. 16). Судом встановлено, що факсограма № 3026 від ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» у якій зазначено перелік підлягаючих деповському ремонту у 2018 році та яким затверджено графік проведення ремонту робочого парку надійшла до [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» 19.06.2018 р., тобто після визначеної переліком підлягаючих деповському ремонту у 2018 році «теплушки» № 52407319, а саме 22.05.2018 р. Таким чином, оскільки інформація щодо проведення деповського ремонту думпкарів вагонів надійшла після спливу строку здійснення деповського ремонту зазначеного службового вагону, підстави для притягнення позивача до відповідальності відсутні, а Наказ [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» № 127 від 20.06.2018 р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» підлягає скасуванню. Крім того, як було встановлено у судовому засіданні, графіки проведення ремонтних робіт вагонів складає не позивач, а ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», які після чого направляються до [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» із зазначенням реквізитів згідно яких вагони думпкари, які знаходяться на балансі [PERSON] філії відправляються на ремонт. З огляду на викладене позов [PERSON] до [PERSON] філії\~ПрАТ «Київ-Дніпровське\~МППЗТ»про визнання незаконними та скасування наказів підлягає частковому задоволенню, шляхом скасування Наказів [PERSON]\~філії ПрАТ\~«Київ-Дніпровське\~МППЗТ» №\~85\~від 02.05.2018\~р.\~«Про відшкодування\~збитків щодо\~виправлення недоліків\~за результатами\~перевірки Держаудитслужби\~в Сумській\~області» та\~№ 127 від 20.06.2018 р. «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» у звязку з відсутністю підстав для притягнення позивача до відповідальності, а у задоволенні вимог позивача про визнання незаконним та скасування Наказу № 49 від 20.03.2018 р. [PERSON] філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» слід відмовити у звязку з пропуском тримісячного строку визначеного ст. 233 КЗпП України.

Outcome: partial