Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-01 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що він є власником квартири [ADDRESS]. 30.05.2014 року сталося залиття квартири позивача. 10.06.2015 року за заявою позивача комісією представників відповідача було проведено обстеження і встановлені факти і обставини, викладені у акті, зокрема, що 30.05.2014 року о 23 годині в будинку [ADDRESS] трапилось залиття з покрівлі, внаслідок чого було залито кімнату 18,1 кв.м. та коридор. За висновками комісії залиття сталося з покрівлі під час рясних дощових злив. На замовлення позивача ПП [PERSON] було проведено натурний огляд та складено звіт про незалежну оцінку відшкодування вартості майнового збитку, який станом на 10.06.2014 року становить 22 635 гривень 40 копійок. Позивач неодноразово ставив питання про відшкодування йому завданого збитку, однак відповідач на останню заяву [PERSON] від 08.07.2014 року запропонував провести ремонтні роботи згідно зі складеним відповідачем локальним кошторисом, що є неприйнятним для позивача. Позивачем було проведено наступну оцінку відшкодування вартості майнового збитку, який станом на 03.02.2015 року складає 26 748 гривень 60 копійок. За виготовлення звіту позивач сплатив 833 гривні. Позивач просить стягнути з КП «Синьоозерне Подільського району міста Києва» на свою користь суму матеріального збитку в розмірі 26 748 гривень 60 копійок, суму витрат на виготовлення звіту про оцінку завданого збитку в розмірі 833 гривні та витрати по сплаті судового збору в розмірі 275 гривень 82 копійки. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з тих же підстав, просив позов задовольнити, не заперечував проти заочного розгляду справи. Представник відповідача неодноразово в судове засідання не з'явився, про причини неявки не повідомив, тому суд вважав за можливе розглядати справу за його відсутності і ухвалити заочне рішення. Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав. Як встановлено в судовому засіданні, [PERSON] на підставі договору дарування квартири від 11.08.1997 року належить квартира [ADDRESS] (а.с.8-копія договору дарування). Договір посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бузиновською Р.К. і зареєстрований в реєстрі за №971. Будинок [ADDRESS] обслуговується комунальним підприємством «Синьоозерне». 30.05.2014 року приблизно о 23 годині сталося залиття квартири [ADDRESS] з покрівлі будинку. З акту про залиття квартири від 10.06.2014 року, затвердженого директором КП «Синьоозерне» (а.с.10-копія акту), вбачається, що комісією КП «Синьоозерне» було обстежено квартиру №197 і встановлено, що у кімнаті площею 18,1 кв.м. на одній із стін спостерігаються руді плями площею 0,9 кв.м., подекуди шпалери місцями відшарувались. Також виявлено пошкодження двірного відкосу, на балконі з виходом з цієї ж кімнати на верхньому відкосі відпало 4 штуки вагонки. У коридорі на стелі спостерігаються руді плями площею 2,97 кв.м., на стінах - руді плями площею 1,73 кв.м. та відшарування однієї шпалери. Залиття сталося з покрівлі під час рясних дощових злив. Частиною 1 ст.1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як пояснив в судовому засіданні представник позивача, після залиття квартира не відремонтована. Згідно зі звітом про незалежну оцінку відшкодування вартості майнового збитку, складеного ТОВ «ЄСП Оцінка - Капітал» (а.с.20-27), вартість матеріального збитку, заподіяного [PERSON] внаслідок залиття квартири, становить 26 748 гривень 60 копійок. Шкода позивачу завдана з причини протікання покрівлі, а отже має місце неналежне обслуговування будинку відповідачем. Оскільки відповідачем шкода не відшкодована, її розмір має бути стягнутий з відповідача за рішенням суду. З огляду на викладене, позовні вимоги про стягнення з відповідача матеріального збитку підлягають задоволенню. Позивач також просить стягнути з відповідача на свою користь витрати на виготовлення оцінки завданого збитку в розмірі 833 гривні. Суд вважає, що ці витрати стягненню не підлягають, оскільки позивач не надав суду належних і допустимих доказів на підтвердження понесення таких витрат, а саме квитанції про оплату. Зазначення у акті прийому-передачі виконаних робіт від 14.02.2015 року (а.с.27) про те, що вартість робіт замовником сплачена, не може підтверджувати факт оплати, оскільки чинним законодавством передбачено на підтвердження розрахунків видавати фінансові документи. Таким чином, враховуючи викладене вище, суд вважає, що позов в судовому засіданні доведений частково і підлягає задоволенню частково. Стягненню з відповідача на користь позивача підлягають витрати по сплаті судового збору в розмірі 267 гривень 48 копійок. На підставі наведеного, ст.ст. 1166, 1192 ЦК України,

Outcome: partial