Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що він є співвласником квартири [ADDRESS], балансоутримувачем якого є [PERSON] підприємство Білоцерківської міської ради Житлово-експлуатаційна контора №6. Іншими співвласниками зазначеної квартири є [PERSON] та [PERSON]. Позивач вказує, що 24.03.2018 року його квартиру було затоплено, внаслідок аварії, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), залиття квартири позивача сталось внаслідок незадовільного стану покрівлі будинку. Внаслідок зазначеного залиття квартира позивача отримала пошкодження\~ та потребує термінового поточного ремонту. Згідно Звіту про оцінку майна вартість проведення відновлювального ремонту становить 11 598 грн. 00 коп. 26.03.2018 року позивач звертався із заявою до відповідача з проханням відремонтувати покрівлю будинку та виплатити йому компенсацію на відновлювальний ремонт квартири після залиття. Однак, відповідач добровільно відшкодувати завдану шкоду не бажає. Посилаючись на зазначені обставини, позивач, уточнивши позовні вимоги, просить суд стягнути з [PERSON] підприємства Білоцерківської міської ради Житлово-експлуатаційна контора №6 на свою користь 11 600 грн. 00\~ коп. у рахунок відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Ухвалою суду від 15.10.2018 року у вказаній справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Позивач та його представник в судове засідання не зявилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, представник позивача подав до суду заяву, в якій просить розглядати справу за їх відсутності, уточнені позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Представник відповідача [PERSON] в судове засідання не зявилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, подала до суду заяву, в якій при вирішенні спору покладалась на розсуд суду. Треті особи в судове засідання не зявились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, подали до суду заяву, в якій просили розглядати справу за їх відсутності, уточнені позовні вимоги підтримали у повному обсязі. Дослідивши наявні в справі матеріали, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Так, судом встановлено, що [PERSON] на праві спільної часткової власності належить квартира [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом на право власності на житло №27807 від 20.12.1999 року, свідоцтвом про право на спадщину за законом від 24.12.2008 року серії ВМВ №468109 та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №21484362 від 08.01.2009 року. Згідно акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого (або холодного водопостачання) від 24.03.2018 року, затвердженого начальником КП БМР ЖЕК №6, 24.03.2018 року в будинку №16 по вулиці Тімірязєва, у квартирі №119 трапилось залиття, внаслідок чого пошкоджено: кухня шпалери, ДСП; прихожа шпалери; зала шпалери; двері туалету розбухли, не зачиняються, дверцята кухні, розбухла плита ДСП.\~ Причиною залиття, аварії, що трапилась в системі центрального опалення\~ є\~ незадовільний стан покрівлі. Як вбачається із матеріалів справи, 26.03.2018 року\~ позивач звертався до КП БМР ЖЕК№6 із заявою, в якій просив відремонтувати покрівлю будинку та виплатити компенсацію на відновлювальний ремонт його квартири. Згідно відповіді, наданої позивачу [PERSON] підприємством Білоцерківської міської ради Житлово-експлуатаційна контора №6 від 04.04.2018 року №283 проведення ремонту покрівлі квартири поставлено до загальної черги. При вирішенні спору суд виходить з наступного. Відповідно до п. 1 ч.2 ст. 22 Цивільного кодексу України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та при будинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 визначено, що у разі залиття квартир складається відповідний акт за формою, встановленою Додатком 4 до цих Правил. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік):прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності: прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини: завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім'я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з таких-то причин). Як вже зазначалось вище в рішенні, згідно акту від 24.03.2018 року, складеного комісією КП БМР ЖЕК №6 та затвердженого його начальником, встановлено, що квартира [ADDRESS], була затоплена 24.03.2018 року з причини незадовільного стану покрівлі будинку. Згідно ст. 77 ч. 1 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Як зазначено в ст. 78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Факт спричинення шкоди, обсяг та розмір збитків позивач має доводити належними, допустимими та достовірними доказами. Належним доказом розміру матеріальної шкоди може слугувати кошторис, складений відповідною будівельною організацією, яка здійснила ремонтно - відновлювальні роботи у квартирі, де відбулося залиття. Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі ВССУ від 16.11.2016 р. № 644/11576/15-ц; в ухвалі ВССУ від 31.05.2017 р. у справі № 761/10016/13-ц. Розмір завданої майнової шкоди позивачу встановлений висновком про вартість об'єкта оцінки, відповідно до договору-замовлення від 06.09.2018 року, який укладений між ФОП [PERSON], що діє на підставі Сертифікату суб'єкта оціночної діяльності № 8/16 від 12.01.2016 року, та [PERSON] на проведення незалежної оцінки майна по визначенню вартості відновлювального ремонту трикімнатної квартири №119, розташованої за адресою: м. Біла Церква, вул. Тімірязєва, 16, Київської області, власником якої є [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с.20). Згідно зазначеного звіту матеріальний збиток, спричинений квартирі №119, відповідно кошторисного розрахунку вартості ремонтно-відновлювальних робіт та вартість використаних матеріалів становить 11 598,00 грн. Також, позивачем понесені витрати за проведення оцінки в сумі 1000,00 грн., що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера ФОП [PERSON] №10 від 06.09.2018 року, згідно Договору № 030/09-18 від 06.09.2018 року (а.с.50). Ст. 1166 ЦК України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Загальною підставою деліктної відповідальності є протиправне, шкідливе, винне діяння особи, яка завдала шкоди. Притягнення до цивільно-правової відповідальності можливе лише при наявності передбачених законом умов, ї їх сукупність утворює склад цивільного правопорушення, який є підставою цивільно-правової відповідальності. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою; вина правопорушника. Нормами Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, їхні права та обов'язки. Так, ст. 1 Закону\~ визначено, що внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку, споруди. Виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу. Пунктами 1, 3 ст. 20 вищевказаного Закону встановлено, що споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Згідно з пунктами 1, 2, 5, 7, 10 ч. 2 ст. 21 Закону\~ ( в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин ) виконавець зобов'язаний: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень\~ якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. З огляду на вищенаведені положення Закону\~ суд дійшов висновку, що КП БМР ЖЕК№6 є виконавцем комунальних послуг, зокрема, послуг з утримання будинків і прибудинкових територій, які включають в себе, серед іншого, послуги з ліквідації аварійних ситуацій. Відповідно до ст.151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок/квартиру/, зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Ст.177 ЖК України встановлено, що\~ громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання Такий же обов'язок на власників квартир, наймачів та орендарів\~ квартир покладено і п.п.18 та 35 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, згідно з якими останні зобовязані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. При наявності несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Відповідно до п.2.1 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій система технічного\~ огляду\~ жилих будинків включає проведення планових та позапланових оглядів. Планові огляди житлових будинків розподіляються\~ на\~ загальні та профілактичні. Порядок, періодичність та\~ мету проведення профілактичних оглядів визначено п.2.1.5 Правил та Додатком №2 до Правил, а саме: один раз на 3-6 місяців.\~\~\~ Графіки профілактичного\~\~ обслуговування\~\~ елементів\~\~\~ жилих будинків та їх результати записуються в відповідних журналах. Таким чином, оскільки залиття сталося внаслідок неналежного обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж і комунікацій будинку №16 по вулиці Тімірязєва в місті Білій Церкві, з боку Відповідача, то саме останній має нести відповідальність за спричинену шкоду Позивачу. Разом з тим, відповідач не надав доказів відсутності своєї вини у затопленні зазначеної квартири, як не надав договору між ним та третьою особою, всупереч ч.1 ст.81 ЦПК України. \~ Таким чином, з врахуванням наведеного, суд вважає доведеною ту обставину, що затоплення квартири позивача сталося з вини відповідача, а тому позовні вимоги в частині\~ стягнення з відповідача на користь позивача 11 598 грн. 00 коп. у рахунок відшкодування матеріальної шкоди підлягають задоволенню, в решті позовних вимог слід відмовити за необґрунтованістю та недоведеністю. На підставі вищевикладеного та ст.ст. 22, 1166\~ ЦК України,

Outcome: partial