Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-24 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача за завдану матеріальну шкоду суму в розмірі 20532грн., а також за завдану моральну шкоду 5000грн., та понесені позивачем судові витрати по вказаній справі. В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги та підтвердили викладені в позовній заяві обставини. Представник відповідача заперечував проти задоволення позову мотивуючи заперечення тим, що позивачем не доведені позовні вимоги доказами. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача та його представника, представника відповідача та свідків, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав Судом встановлено, що позивачу та її сину третій особі по справі на праві спільної часткової власності належить квартира [ADDRESS], загальною площею 47,0кв.м., що підтверджується свідоцтвом про право власності [NUMBER] від 21.09.2005 року. Відповідач проживає поверхом вище. 20.11.2014 року сталося залиття квартири позивача відповідачем. На вимогу позивача, комісією ПП «Жилтранс» та за участю відповідача було складено акт від 20.11.2014 року, та зафіксовано факт залиття та встановлено, що в кімнаті площею 9,3кв.м., наявні місця затікання жовтого кольору на стелі, на стелі наявна тріщина довжиною 1кв.м., та шириною 0,3мм., в кімнаті площею 9,6кв.м. наявні місця затікання жовтого кольору площею 0,7кв.м. Окрім того, на момент обстеження місця залиття в кімнатах площею 9,3кв.м., та площею 9,6кв.м. були мокрі. Відповідно до акту ПП «Жилтранс» від 20.11.2014 року, причиною залиття є несправний унітаз в санвузлі, що знаходиться в квартирі відповідача та розташований над житловими кімнатами квартири позивача. Відповідно до висновку будівельно-технічного дослідження №52/2014 від 08.01.2015 року складеним експертом ПП ПКФ «Експерт» [PERSON], у приміщені житлової кімнати площею 9,3кв.м., наявні плями жовтого кольору на фарбувальному шарі стелі, плями жовтого кольору на шпалерах, тріщини гіпсокартонні, жолоблення лінолеуму, чорні плями на поверхні лінолеуму, в іншому приміщені житлової кімнати площею 9,6кв.м., виявлені плями жовтого кольору на фарбувальному шарі стелі, плями жовтого кольору на шпалерах, жолоблення лінолеуму, чорні плями на поверхні лінолеуму. З матеріалів справи вбачається, що загальна сума матеріального збитку, завданого позивачу становить 20532грн. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (із змінами і доповненнями, внесеними постановою Пленуму Верховного Суду України від 25.05.2001 року №5) у заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Допитана у якості свідка позивач [PERSON] підтвердила, що після затоплення належної їй та її сину квартири відповідач у спілкуванні з нею особисто визнавав свою вину в затопленні квартири позивача та нанесенні тим самим збитків, та окрім того обіцяв повністю відшкодувати спричинені збитки, і навіть частково їх став відшкодовувати, а саме: за власні кошти придбав новий ортопедичний матрац замість пошкодженого, який друзі та знайомі позивача допомагали занести у квартиру позивачеві. Окрім того відповідач визнавав свою вину та підтверджував факт затоплення квартири позивача із своєї квартири у присутності працівників житлової обслуговуючої організації. Після того, як відповідач дізнався про встановлений розмір матеріального збитку який вказаний у позовній заяві, він відмовився від подальшого відшкодування збитків та став уникати зустрічі з позивачем. Свідок [PERSON] також підтвердила що затоплення квартири позивача мало місце саме з квартири відповідача та з його вини. Свідок [PERSON] підтвердила, що саме відповідач після затоплення визвав факт своєї вини в затоплення квартири позивача, також він запевняв, що він з позивачем домовилися про спосіб відшкодування заподіяної з його вини матеріальної шкоди, запевняв, що він не допустить доведення справи до суду, а також визнавав що затоплення мало місце через несправність у його квартирі унітазу, та що причина ним уже усунена, але до себе в квартиру нікого не допустив. За таких обставин припущення представника відповідача про те, що затоплення квартири позивача могло бути внаслідок дій інших сусідів, які проживають на тому самому поверху що і відповідач та санвузли яких також розташовані над квартирою позивача повністю спростовуються. Враховуючи викладене, суд вважає, що в результаті саме неналежного ставлення відповідача до зобов'язань, щодо утримання свого сантехнічного обладнання у справному стані, дотримання встановлених правил та норм, прав та інтересів інших співмешканців будинку, сталося затоплення квартири позивача, чим останньому завдано матеріальної шкоди у розмірі, визначеному кошторисною документацією, а саме: 18329грн. витрати на відновлювальний ремонт та 1700грн. сплачених позивачем за проведення експертного дослідження. Окрім того, внаслідок залиття було пошкоджено належний позивачу диван, за відновлювальний ремонт якого позивачем було витрачено 503грн. Тому суд вважає законними та обґрунтованими вимоги позивача щодо стягнення з відповідача вартості відновлювальних та ремонтних робіт, витрат за оцінку матеріального збитку. Крім того, відповідно до положень ст. 88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 255грн.35коп. Стороною відповідача клопотання щодо проведення експертизи для встановлення розміру матеріального збитку спричиненого позивачеві не заявлено, а відповідно суд приймає до уваги висновок будівельно-технічного дослідження проведений за ініціативою позивача та доданий до заяви. Вирішуючи питання щодо відшкодування заявленої моральної шкоди, суд виходить з того, що позивачем не доведено, що погіршення стану її здоров'я мало місце саме через затоплення її квартири, оскільки згідно наданих витягів з медичної карти позивача слідує, що позивач страждає алергічними захворюваннями які не пов'язані із затопленням її квартири, а має місце алергія на попугая, також не підтверджений зв'язок між затоплення квартири та зверненням до лікаря кардіолога, невропатолога. Факт звернення позивача до суду не є підставою для задоволення моральної шкоди.

Outcome: approved