Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-10 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що [INFO] померла мати позивачки по справі [PERSON] .. Після смерті спадкодавця залишилося спадкове майно, яке складається з квартири під номером [ADDRESS] .. Факт права власності на спадкове майно підтверджується Договором міни квартир від 04.11.1997 року. Позивач є донькою покійної [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження [NUMBER] від 20 грудня 1980 року виданого райотделом ЗАГС г.Новоукраїнка та свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER] від 08 липня 2010 року виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Новоукраїнського районного управління юстиції Кіровоградської області. Відповідач є також донькою спадкодавця та відповідно спадкоємицею першої черги спадкування за законом. Інші спадкоємці першої черги спадкування за законом відсутні. [PERSON] померла [INFO] , а відтак строк звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини закінчився 12 вересня 2021 року. 10 вересня 2021 року позивачку було направлено в службове відрядження до м.Харків, з якого вона повернулась 21 вересня 2021 року, що підтверджується посвідченням про відрядження. В цей же день, 21 вересня 2021 року, спадкоємець звернулася до приватного нотаріуса Новоукраїнського районного нотаріального округу Кіровоградської області Української Н. М., яка винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дії №9 від 21.09.2021 року, в зв`язку з пропуском [PERSON] шестимісячного строку для звернення з заявою про прийняття спадщини. Позивач посилаючись на правову позицію зазначену в Постанові Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 року в справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), просить надати їй додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю в два місяці. Ухвалою Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 23.09.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження (а.с. 20). В підготовче судове засідання позивач та її представник не з`явилися, через канцелярію суду подано заяву про розгляд справи без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. В підготовче судове засідання відповідач не з`явилася, через канцелярію суду надійшла заява від відповідача про визнання позовних вимог та просить розгляд справи проводити без її участі. Третя особа в підготовче судове засідання також не з`явилася по невідомим суду причинам, про дату, час та місце підготовчого судового засідання повідомлялася належним чином, на адресу суду направила копію спадкової справи, яка витребовувалася судом. Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку. Так, судом встановлено наступні фактичні обставини справи. Позивач по справі є донькою [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження Серії [NUMBER] (а.с.9,10). [INFO] померла мати позивача по справі [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] (а.с.8). Після смерті спадкодавця залишилося спадкове майно, яке складається з квартири під номером [ADDRESS] . Факт права власності на спадкове майно підтверджується Договором міни квартир від 04.11.1997 року (а.с.14). Згідно копії довідки від 21.09.2021 року за №2376, вбачається, що [PERSON] до дня смерті проживала в [ADDRESS] , одна (а.с.13). Позивач звернулася до приватного нотаріуса Української Н.М. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її матері [PERSON] , проте нотаріусом було відмовлено їй в оформленні спадкових прав після смерті матері [PERSON] , у зв`язку з пропущенням встановленого законом строку для прийняття спадщини, про що свідчить копія постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.09.2021 (а.с. 12). З копії спадкової справи до майна померлого [INFO] [PERSON] , вбачається, що із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса звернулася лише позивач по справі - [PERSON] , згідно спадкового реєстру, свідоцтва про право на спадщину не видавалися, заповіт спадкодавцем не складався. Згідно копії посвідчення про відрядження ТОВ «Рассвет» позивач на підставі наказу від 10.09.2021 року №27-К перебувала у відрядженні в м.Харків, тривалістю 10 днів (а.с.11). Оцінивши докази в їх сукупності, суд керується наступними нормами. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦПК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Оцінивши зібрані докази, суд вважає, що позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини через складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням до м.Харкова, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини, яка на даний час ніким не прийнята, інша спадкоємиця першої черги - відповідач по справі позов визнала та не заперечує щодо прийняття спадщини її сестрою. Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17) зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловлений також Верховним Судом України у постанові від 13.03.2020 № 314/2550/17. Таким чином, складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини в зв`язку з тривалим відрядженням під час строку, встановленого законом для прийняття спадщини спадкоємцями, а також враховуючи визнання позову відповідачем, яка не подавала заяв про прийняття спадщини, та визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи, інтереси інших осіб, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними та визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном два місяці з дня набрання рішенням законної сили. На підставі ст.141 ЦПК України судові витрати залишити за позивачем. На підставі викладеного та

Outcome: approved