Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-22 00:00:00

Позивач звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із вказаним позовом до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Жук М.П. в якому просив визначити йому додатковий строк терміном у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування позову зазначив, [INFO] помер батько позивача [PERSON] , що постійно проживав за адресою [ADDRESS] , і який заповів 1/6 даної квартири позивачу. Однак, подати у визначений законом строк, заяву про прийняття спадщини позивач не зміг, він є громадянином іншої держави, і був змушений покинути Україну, оскільки захворіла його маленька донька. Крім того, як стверджує позивач, ним було подано заяву 08.06.2015 року, яка була посвідчена приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Качельніковим С.В., проте не передана за місцем відкриття спадщини. Отримавши нагоду приїхати для отримання свідоцтва про спадщину за заповітом, позивачу було відмовлено за строками пред`явлення заяви на спадкування. У зв`язку з цим, враховуючи те, що він є громадянином іншої держави, наявність заповіту та відсутність інших спадкоємців, просив суд поновити йому строк для прийняття спадщини. Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 10.02.2020 року відкрито провадження, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження. 13.02.2020 року на адресу суду від ПН КМНО Жук М.П. надійшла належним чином засвідчена копія спадкової справи № 1/2017 року щодо майна померлого [INFO] [PERSON] . В судове засідання позивач не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Представник позивача подав заяву про розгляд справи без їх участі, позов підтримує та просить його задовольнити з підстав викладених у ньому. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час, місце судового засідання був належним чином повідомлений. Третя особа у судове засідання не з`явився, про час, місце судового засідання був належним чином повідомлений, до суду направив заяву про розгляд справи за його відсутності та направив матеріали спадкової справи . У відповідності до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що постійно проживав за адресою: [ADDRESS] . Після його смерті відкрилася спадщина 1/6 квартири [ADDRESS] , яка належала йому на праві Свідоцтва про право спадщини за законом . Позивач, [PERSON] є власником 5/6 квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Крім того, 02.07.2010 року згідно Заповіту [NUMBER] посвідченого нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, [PERSON] , [PERSON] заповів 1/6 даної квартири позивачу. Позивач звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Жук М.П. із заявою про прийняття спадщини після померлого батька, як спадкоємець за законом. Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Жук М.П. від 20.02.2017 року позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним пропущено строк прийняття спадщини. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини відповідно до частини 1 статті 1269 Цивільного кодексу України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, згідно з частиною 3 статті 1272 Цивільного кодексу України можуть бути застосовані за наявності сукупності обставин коли у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви та ці обставини визнані судом поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Узагальнення судової практики розгляду судами справ про надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. В ході судового розгляду встановлено, що позивачем пропущений строк для прийняття спадщини у зв`язку із погіршенням здоров`я доньки, постійним перебування за кордоном, лікуванням, неможливістю отримати поза чергову відпустку, що свідчить про поважність причин пропуску такого строку та наявність підстав для застосування частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України, відтак, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позову та необхідність його задоволення. На підставі викладеного,

Outcome: approved