Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-05 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом до відповідача. В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що він є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач є власником квартири №115 в тому ж будинку, яка розташована поверхом вище. 14.04.2016 року в наслідок ремонту в квартирі №115, рідка підлога, яку залили просочилась крізь стелю та затопила квартиру, власником якої він є. Цього ж дня був складений акт про затоплення квартири №110. Відшкодувати завдану шкоду відповідач відмовився. Натомість 25.04.2016 року та 20.06.2016 року відбулися повторні затоплення та були складені відповідні акти. В наслідок чого вся його квартира була пошкоджена. Згідно зі звітом та висновком про оцінку вартості обєкта: збиток, внаслідок залиття жилої квартири [ADDRESS] від 28.12.2016 року, вартість проведення ремонту становить 56612,00грн. Вартість проведення експертизи складає 1000,00грн. Відповідач добровільно відшкодувати завдану шкоду не бажає. Крім того, неправомірними діями відповідача йому було завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження його майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя. Розмір моральної шкоди він оцінює у 10000,00грн. На підставі вищевикладеного позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 56612,00грн., вартість проведеної експертизи у розмірі 1000,00грн., моральну шкоду у розмірі 10000,00грн. В судове засідання представник позивача надала заяву про розгляд справи без фіксації процесу технічними засобами та у їх відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечувала. Відповідач в судове засідання не з'явився, про день розгляду справи повідомлявся своєчасно, належним чином. Причини неявки суду невідомі. З огляду на викладене та згідно правил ч.1 ст.76 ЦПК України, зі згоди позивачів суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS], що підтверджується довідкою кооперативу ЖБК-88 від 27.11.1991 року та записано в реєстрову книгу №10 в КП «ДМБТІ» за реєстровим №86 12.03.1992 року. Відповідно до Актів про залиття, аварію, що трапилась в квартирі №110 від 14.04.2016 року, 25.04.2016 року та 20.06.2016 року, затвердженого Головою ЖБК-88 «Металург» [PERSON], комісією в складі Голови ЖБК-88 «Металург» [PERSON], коменданта [PERSON] та слюсаря-сантехніка [PERSON] було встановлено, що квартира позивача 14.04.2016 року, 25.04.2016 року та 20.06.2016 року була залита внаслідок ремонту в квартирі [ADDRESS]. Після залиття в квартирі позивача виявлено пошкодження: у великій спальні штукатурка зі стелі посипалась на підлогу (працювали як начебто з відбійним молотком); зі стелі на підлогу і стіни лилась вода (в кв.115 робили стяжку на підлозі); в туалеті тікла вода по стояку холодної води (зі стелі на підлогу). Згідно зі звітом та висновком про оцінку вартості обєкта: збиток, внаслідок залиття жилої квартири [ADDRESS] від 28.12.2016 року, складений ПП «Промекспертсервіс» оцінювачем [PERSON] вартість проведення ремонту становить 56 612 грн. 00 коп. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі. Відповідно до ст..322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Відповідач в судове засідання не з'являвся, суду не надано будь-яких доказів того, що залиття відбулось не з його вини, чи він добровільно відшкодував збитки, тому суд позбавлений можливості врахувати інші докази та приймає до уваги лише докази, які містяться в матеріалах справи. В добровільному порядку відповідач заподіяну шкоду відшкодовувати відмовляється. Отже, на відшкодування матеріальної шкоди, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду завдану залиттям квартири на загальну суму 56 612 грн. 00 коп., а також 1000грн.00коп. за проведення експертизи про оцінку вартості відновлювального ремонту пошкодженого майна. Відповідно до ст..1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів;\~\~3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Постановою Пленуму ВСУ № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» в пункті 5 роз'яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Враховуючи вимоги розумності і справедливості, характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань, ступінь вини відповідача, яка завдала моральної шкоди позивачу, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 1000грн.00коп. на відшкодування моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири, а в іншій частині відмовити. Частиною 1 ст. 88 ЦПК України передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються\~\~позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Ухвалою Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 10.03.2017 року позивачу відстрочено сплату судового збору в розмірі 1280грн. до прийняття рішення по справі. Таким чином, з урахуванням ухвали суду від 10.03.2017 року підлягають стягненню з відповідача на користь держави витрати із сплати судового збору у розмірі 1280грн.00коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial