Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на ту обставину, що позивач являється власником 76/400 частин домоволодіння [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право а спадщину від 07.09.2017 року, Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 24.07.2018 року. Власниками інших частин будинку є відповідачі по справі. Дане домоволодіння складається з житлових будинків літ. А, Б, літньої кухні літ. В, сараю Г, туалету літ.Д, навісів літ.Е, Ж, душа літ. К, огорожа літ. №2,4-6. В теперішній час позивач бажає поділити домоволодіння в натурі, при цьому виділити позивачу частину будинку, яка б відповідала його частці у праві спільної власності на будинок 76/400. Також, позивач бажає встановити порядок користування земельною ділянкою з урахуванням його частки в праві власності на вказане домоволодіння. У зв`язку з викладеним, позивач просив повести, відповідно до висновку експертизи, поділ домоволодіння в натурі, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , та встановити порядок користування земельною ділянкою. Ухвалою суду від 03.09.2018 року відкрито загальне позовне провадження та розпочате підготовче провадження. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.02.2019 року зазначена цивільна справа передана до провадження судді Херсонського міського суду Херсонської області Майдан С.І. 25.11.2019 року представник позивача надав до суду заяву про заміну предмету позову, згідно якої просив провести, відповідно до висновку експертизи, виділ співвласнику [PERSON] домоволодіння в натурі, що заходиться за адресою: [ADDRESS] , згідно її частки у праві власності на вказаний будинок та встановити порядок користування земельною ділянкою між співвласниками цього будинку, згідно їх часток у праві власності у нього. Ухвалою суду від 06.10.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Відповідач [PERSON] та її представник в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Представник відповідача надав до суду клопотання про розгляд справи у їх відсутність, заперечував проти задоволенні позовних вимог, просив врахувати висновок експерта про неможливість виділу частки вказаного житлового будинку позивачу відповідно до її частки у праві власності. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Статтями 12,81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що [PERSON] на праві спільної часткової власності належить 76/400 частин домоволодіння [ADDRESS] , згідно свідоцтва про право на спадщину за законом НМЕ №745865 від 07.09.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Збутович О.В. за р. №371. [PERSON] на праві спільної часткової власності належить 76/400 + 76/200 частин домоволодіння [ADDRESS] , згідно свідоцтва про право на спадщину за законом НМЕ №745865 від 07.09.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Збутович О.В. за р. №371. [PERSON] , [PERSON] є власниками по 12/100 зазначеного домоволодіння. Відповідно до технічного паспорту від 09.08.2017 року, дане домоволодіння складається з житлових будинків літ. А, Б, літньої кухні літ. В, сараю Г, туалету літ.Д, навісів літ.Е, Ж, душа літ. К, огорожа літ. №2,4-6. Згідно висновку судової будівельно-земельної-технічної експертизи №05, складеного 09.06.2020 року судовим експертом Грибкова Н.Г., існуюче планування житлового будинку літ. «Б» по [ADDRESS] , площа приміщень житлового будинку, належних співвласникам [PERSON] (76/400 + 76/200 в домоволодінні) та [PERSON] (76/400 в домоволодінні) не дозволяє провести виділ ідеально належної площі для улаштування квартири співвласнику [PERSON] , які б відповідали нормативно-технічним вимогам, а саме: - перший поверх житлового будинку літ. «Б» має одну житлову кімнату, одну кухню один суміщений санвузол; - співвласнику [PERSON] належить по 22,80 м2 загальної площі, що менше за 28 м2 згідно з таблицею 1 ДБН В.2.2-15-:2019 «Житлові будинки. Основні положення»: нижній кордон площі однокімнатної квартири складає 28м2. - 5,4 м2 житлової площі в житловому будинку, що менше за 14,0 м2, регламентованих п.3.6 ДБН В.2.2.-15:219: „Площа загальної кімнати в однокімнатній квартирі повинна бути не менше 14м2. \~ \~ \~ \~ - відсутні данні про технічний стан будівельних конструкцій житлового будинку, в якому необхідно виконати виділ частки в натурі. - відсутня можливість добудови прибудов до житлового будинку в зв`язку з розташуванням житлового будинку на земельній ділянці, існуючою незначною площею і конфігурацією земельної ділянки. - Неможливість використання приміщень мансарди із товщиною зовнішніх стін 250 мм для приміщень квартири, окрім літніх приміщень. - відсутні містобудівні умови та обмеження для перепланування і реконструкції житлового будинку, отримані у відділу архітектури Виконкому Комсомольської районної ради згідно із наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 289 від 06.11.2017 «Перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються», Постановою Кабінета Міністрів України від 13.04.2011р. № 461 (із змінами), п. 2, 8, 9. Виходячи з конструктивних особливостей та планування приміщень, які склалися на день огляду (обидва житлових будинки літ.«А» та літ.«Б» ізольовані та експлуатуються самостійно), мають окремі виходи на прилеглі земельні ділянки. Згідно із рішенням Комсомольського районного суду м.Херсона від 26.09.2006 року був визначений порядок користування земельною ділянкою між двома співвласниками по [ADDRESS] . Відповідно до висновку судово-технічної експертизи частину земельної ділянки площею 264,0 кв.м. визначили в користування [PERSON] (на даний час [PERSON] та [PERSON] ), в тому числі під будівлями з окремим виїздом на [ADDRESS] , а в користування [PERSON] (на даний час [PERSON] та [PERSON] ) частину земельної ділянки площею 266,0 кв.м, в тому числі площею під будівлями з окремим виїздом на [ADDRESS] (арк.160-162 інвентар.справи БТІ №2094). Згідно із витягом із рішення виконкому Комсомольського району депутатів м.Херсона від 14.02.1967 року №38 «Про поділ земельних ділянок на самостійні господарства» вирішено, що за гр. [PERSON] та [PERSON] закріпити земельну ділянку S=530 кв.м., присвоївши [ADDRESS] (арк.50 інвентар. справи БТІ №2094). Площа земельної ділянки по [ADDRESS] , яка надана в користування гр. [PERSON] згідно із рішенням Комсомольського райсуду від 26.09.2006 року склала 266,0 кв.м. Цільове призначення для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). На час проведення огляду по судовій експертизі земельна ділянка має розподільчу огорожу між земельними ділянками співвласників [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , окремі входи на земельні ділянки зі сторони [ADDRESS] . Пропонуються два варіанта порядку користування земельною ділянкою по [ADDRESS] за фактичним користуванням і відповідно із рішенням Комсомольського районного суду від 26.09.2006 року, залишивши розміри фасадної межі існуючими: Перший варіант. Співвласнику [PERSON] визначити в особисте користування земельну ділянку І площею 240,0 кв.м, в тому числі під житловим будинком літ. «Б» з терасою літ. «б», душем літ. «К», навісом літ. «Е» з виходом на [ADDRESS] . Співвласнику [PERSON] та [PERSON] визначити в особисте користування земельну ділянку II загальною площею 290,0 кв.м, в тому числі під житловим будинком літ. «А» з прибудовою літ. «а», літ. «а1», літнею кухнею літ.«В», сараєм літ. «Г», навісом літ. «Ж». Другий варіант. Співвласнику [PERSON] визначити в особисте користування земельну ділянку І площею 266,0 кв.м, в тому числі під житловим будинком літ. «Б» з терасою літ. «б», душем літ. «К», навісом літ. «Е» з виходом на [ADDRESS] . Співвласнику [PERSON] та [PERSON] визначити в особисте користування земельну ділянку II загальною площею 264,0 кв.м, в тому числі під житловим будинком літ. «А» з прибудовою літ. «а», літ. «а1», літнею кухнею літ.«В», сараєм літ. «Г», навісом літ. «Ж». Ринкова вартість частини домоволодіння з житловим будинком загальною площею 91,1 кв.м літ. «Б», розташованого на окремій земельній ділянці, частка якого в домоволодінні складає 76/100 по [ADDRESS] , визначена методом аналогів продажів станом на травень 2020 року може бути 22 390 $, що еквівалентно 602 423 грн. (курс НБУ станом на 29.05.2020 р. складає за 1 у.е = 26,9059 грн. 1 у.е. = 1 $ США). Ринкова вартість 76/400 частини може складати 150 605 грн., або 5597 $. Поняття спільної часткової власності визначено у частині першій статті 356 Цивільного кодексу України (надалі ЦК України) як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні. Частиною третьою статті 358 ЦК України встановлено, що кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Згідно з частинами першою-другою статті 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. За змістом ч.1 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно і у випадку встановленому законом і таке право підлягає державній реєстрації. Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. При виділі частки із спільного нерухомого майна або при його поділі співвласникам має виділятися окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна у розумінні статті 181 ЦК України. Системний аналіз статей 181, 183, 358, 364, 367 ЦК України дає підстави для висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку (квартири), що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку (квартири) із самостійним виходом або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку (квартири) в ізольовані приміщення, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Встановлені судом обставини при розгляді справи дають підстави для відмови у задоволенні позовних вимог про виділ частки житлового будинку в натурі за необґрунтованістю. З врахуванням того, судом встановлено про визначення порядку користування земельною ділянкою за рішенням Комсомольського районного суду м.Херсона від 26.09.2006 року між співвласниками житлового будинку [PERSON] (на даний час [PERSON] та [PERSON] ) та [PERSON] (на даний час [PERSON] та [PERSON] ), земельна ділянка має розподільну огорожу між земельними ділянками співвласників [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] , тому у задоволенні вимог про визначення порядку користування земельною ділянкою, які пред`явлені до [PERSON] , [PERSON] , слід відмовити у зв`язку з встановленим порядком користування за рішенням суду. Варіантів визначення порядку користування земельною ділянкою площею 266 кв.м між [PERSON] та [PERSON] висновком експертизи не встановлено, тому слід відмовити у задоволенні позовних вимог про визначення порядку користування земельною ділянкою між [PERSON] та [PERSON] за необґрунтованістю. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Статтею 76 ЦПК України закріплено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Суду не надано належних, достовірних та допустимих доказів, в тому числі такого висновку судово-технічної експертизи, відповідно до якого виділ у натурі частки із спільного майна позивача є можливим з зазначенням частки позивача у праві власності із зазначенням приміщень та споруд, які складають цю частку у праві власності, та можливий варіант користування земельною ділянкою, який би відповідав такому варіанту виділу частки. Зважаючи на вищевикладене, суд вважає, що відсутні законні підстави для задоволення позовних вимог.

Outcome: dismissed