Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-09 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що [INFO] померла його баба [PERSON] Після її смерті залишилося спадкове майно у вигляді 1 / 8 часток житлового будинку з частиною господарських та побутових будівель та споруд під [ADDRESS], які спадкодавець заповіла 12.08.2008 року позивачу. Інші спадкоємці спадщину не прийняли. Позивач не звернувся в установлений законом строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини для оформлення своїх спадкових прав, в зв'язку з тим, що перебував тривалий час в іншій країні, а тому позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач в судове засідання не з'явився, подав суду заяву в якій вказав, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить провести розгляд справи без його участі. Відповідач - Білоцерківська міська рада Київської області, не направили до суду свого представника, подали суду заяву про розгляд справи без участі їхнього представника на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.9). Встановлено, що [PERSON] приходилась бабою позивача у справі. Зазначене підтверджено зібраними матеріалами справи. Встановлено, що позивач у справі являється спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON], що підтверджено матеріалами справи. Після смерті [PERSON], залишилось спадкове майно у вигляді 7 / 8 часток житлового будинку з частиною господарських та побутових будівель та споруд під [ADDRESS], Київської області. Згідно заповіту від 12.08.2008 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори [PERSON], [PERSON] заповіла 7 / 8 часток житлового будинку з частиною господарських та побутових будівель та споруд під [ADDRESS]: 1 /2 частку - [PERSON], 1 / 4 частку - [PERSON], 1 / 8 частку - [PERSON] (а.с.11). Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач бажає прийняти спадщину, однак не подав відповідну заяву у встановлений строк з поважних причин, а саме перебував в іншій країні тривалий час, тобто в зв'язку з об'єктивними і істотними труднощами, позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини. До матеріалів справи приєднано копію закордонного паспорту позивача з відмітками візи, що підтверджує довготривале перебування, з вересня 2015 р. по квітень 2018 року, позивача в Польщі. Встановлено, що Приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Маршалок Я.В., відмовила [PERSON] в оформленні спадкових прав після смерті [PERSON], оскільки позивачем пропущений шестимісячний строк з дня відкриття спадщини. /а.с.8/. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 20.06.2018 року - спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] не заводилася. Згідно з ч.1 ст.1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За положеннями ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її, а відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) ( 435-15 ), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно правової позиції, викладеної Верховним Судом України 06.09.2017 року за наслідками розгляду справи №6-496цс17- необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Враховуючи наведене, наявність обставин, які суд вважає поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, позов підлягає до задоволення. На підставі викладеного,

Outcome: approved