Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-16 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом та відповідно до заяви про уточнення позовних вимог просив суд: визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за законом на ? частку квартири [ADDRESS] після померлого [INFO] [PERSON]. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер його батько - [PERSON], про що 12 липня 2017 року складено відповідний актовий запис № 11085 відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві. Після смерті [PERSON] в Першій Київській державній нотаріальній конторі була заведена спадкова справа № 1173/2017. 06..02.2018 року позивач подав заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частку квартири [ADDRESS]. Державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори було розглянуто подану заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частку квартири [ADDRESS], з якої ? частка належала померлому [PERSON] та ? частка належала його дружині [PERSON], яка померла [INFO], спадкоємцем якої був її чоловік [PERSON], який прийняв спадщину, однак не оформив своїх спадкових прав. Постановою від 06.02.2018 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 14/2 частку квартири [ADDRESS] після померлого [INFO] [PERSON] у зв'язку з ненаданням правовстановлюючого документу, який підтверджує право власності на ? частку квартири на ім'я померлого. В судове засідання позивач та його представник не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Представник позивача подав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав, просив задовольнити та провести розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача 1 в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надіслав відзив на позов, в якому просив розглядати справу за відсутності представника, щодо вирішення справи просив прийняти рішення згідно чинного законодавства. Представник відповідача 2 в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надіслав відзив на позов, в якому просив розглядати справу за відсутності представника, щодо вирішення справи поклалися на розсуд суду. Третя особа в судове засідання не з'явилася, про дату та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню виходячи з наступного. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 19.10.2017 року, про що зроблено відповідний актовий запис 11085. Позивач є рідним сином померлого, що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER]. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме квартиру [ADDRESS]. Позивач звернувся до Першої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. 06.02.2018 року державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частку квартири [ADDRESS] після померлого [INFO] батька [PERSON], у зв'язку з ненаданням правовстановлюючого документа, який підтверджує право власності на ? частку вказаної квартири на ім'я померлого. Як вбачається з інформаційної довідки КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 09.11.2017 року, згідно даних реєстрованих книг Бюро, [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за [PERSON] та [PERSON] в рівних долях. На підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Київською міською державною нотаріальною конторою № 1 від 02.02.2004 року. Згідно відповіді Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації від 31.10.2017 року станом на [INFO] за адресою: [ADDRESS] були зареєстровані: [PERSON] з 16.03.2004 року та [PERSON] з 16.03.2004 року. [INFO] померла [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 19.12.2016 року, про що зроблено відповідний актовий запис №19404. Згідно з інформацією, наявною в матеріалах спадкової справи, спадкоємцями першої черги після її смерті був чоловік, тобто померлий спадкодавець, який постійно проживав та був зареєстрований в спірній квартирі. Відповідно до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Виходячи з цього, [PERSON] прийняв спадщину після смерті [PERSON] але не встиг оформити свої спадкові права. Таким чином, на момент смерті спадкодавця [PERSON] він був власником квартири [ADDRESS]. Позивач у встановлений строк звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Як вбачається з матеріалів спадкової справи, третя особа [PERSON] також звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною 1 та частиною 5 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ч. 1 ст. 316 ЦК України). Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном (ч. 1 ст. 317 ЦК України). Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом (ст. 328 ЦК України). Відповідно до ст. 392 ЦПК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Враховуючи викладене, оскільки судом встановлено, що позивач та третя особа, є спадкоємцями за законом, при цьому позивач позбавлений можливості отримати правоустановлюючий документ на квартиру, тому позовні вимоги є обгрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved