Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-13 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, у якому просив стягнути з відповідача на свою користь 7930,32 грн. В обґрунтування позовних вимог посилались на те, що 13.05.2016 року за адресою: вул. Князів Острозьких, б. 80, в м. Новоград-Волинський, працівниками Новоград-Волинського РЕМ було виявлено порушення відповідачем [PERSON] користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357 (далі по тексту ПКЕЕН), а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не є власністю енергетичної компанії без порушення схеми обліку, про що було складено відповідний акт №016594. Протокольним рішенням комісії Новоград-Волинського РЕМ від 06.06.2016 року здійснено нарахування боргу за не обліковане використання електроенергії в сумі 7930,32 грн. Відповідач була присутня на засіданні комісії, добровільно борг не сплатила. Відповідачем було подано зустрічний позов про визнання незаконним протокольного рішення №44 засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН від 06.06.2016 року. (а.с. 39) В обґрунтування вимоги [PERSON] посилалась на те, що 25.03.2016 р. вона придбала у [PERSON] незавершене будівництво житлового будинку. Доступ до предмета договору [PERSON] не мала, оскільки не було остаточно проведено розрахунок. З метою належного оформлення енергопостачання, відповідач звернулась до Новоград-Волинського РЕМ, 13.05.2016 р. працівники РЕМ прибули за адресою вул. К. Острозьких, б. 80 в м. Новоград-Волинський та встановили, що розташований на будинку лічильник не опломбований та відключили енергопостачання, склали акт про порушення. 06.06.2016 р. [PERSON] отримала рішення про стягнення з неї 7930,32 грн. за не обліковану електроенергію. [PERSON], вважає, що борг нарахували необґрунтовано, оскільки до розрахунку за будинок вона не була його власником, крім того, протокол № 44 від 06.06.2016 р. складено з порушеннями не зазначено пункт ПКЕЕН, який було порушено. Представник позивача у судовому засіданні позов підтримала з підстав, зазначених у позовній заяві. Відповідач у судовому засіданні проти позову заперечувала. Просила задовольнити зустрічний позов. Посилалась на відсутність доступу до будинку на момент виявлення порушення ПКЕЕН. Представник третьої особи в судовому засіданні первинний позов підтримав, проти задоволення зустрічного позову заперечував. Пояснив, що 25.03.2016 р. відповідач придбала у [PERSON] незавершене будівництво житлового будинку. Ключі від будинку покупець отримала в день укладання договору купівлі-продажу. Для здійснення будівельних робіт попереднім власником здійснювалось підключення до електричної мережі через сусідній будинок, який належить [PERSON] Облік здійснювався через лічильник сусіда, розрахунок за спожиту електроенергію здійснювався з ним. На момент продажу будинок був відключений від енергоживлення. За клопотанням відповідача в судовому засіданні допитані свідки: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Свідок [PERSON] підтвердив, що в 2015 році здійснював підключення енергопостачання сусіднього будинку №80 по вул. Князів Острозьких до власної електромережі для здійснення будівельних робіт. Свідок [PERSON] пояснив, що знайомі з [PERSON] понад 10 років, підтвердив обставини придбання будинку, на які посилалась відповідач. Свідок [PERSON] повідомив суду, що він за власні кошти збудував лінію електропередачі, яка підключена до мережі Новоград-Волинського РЕМ. Під час оформлення технічної документації для підключення електропостачання будинку №80 по вул. Князів Острозьких [PERSON] дав дозвіл на підключення зазначеного будинку до своєї лінії. Свідки [PERSON], [PERSON] пояснили суду, що вони є працівниками позивача, які 13.05.2016 року складали акт №016594 про порушення відповідачем ПКЕЕН. Заслухавши пояснення сторін, покази свідка, дослідивши надані докази, суд дійшов наступних висновків. Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про електроенергетику» та Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999 року. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», п. 42 [PERSON] користування електричною енергією для населення споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та правил. Відповідно до п. 37 [PERSON], енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. \~\~Факт виявлених представниками енергопостачальника порушень споживачем вимог ПКЕЕН оформлюється актом про порушення (розділ 4 [PERSON]). Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих [PERSON] розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів, енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. З матеріалів справи вбачається, що працівниками енергопостачальника 13.05.2016 року за адресою: вул. Князів Острозьких, б. 80, в м. Новоград-Волинський, працівниками Новоград-Волинського РЕМ було виявлено порушення відповідачем п. 42 [PERSON] КЕЕН, а саме: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, що не є власністю енергетичної компанії без порушення схеми обліку, про що було складено акт №016594 про порушення ПКЕЕН (а.с. 20). 06.06.2016 р. відбулось засідання комісії позивача з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН, на якому було встановлено, що [PERSON] самовільно підключилась до мережі, що є власністю компанії, тим самим незаконно використала електричну енергію на суму 7930,32 грн. На засіданні комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН, яке відбулося 06.06.2016 року, відповідач з протоколом №44 була ознайомлена та власноручна внесла запис про незгоду з прийнятим рішенням. (а.с. 19) Згідно договору купівлі-продажу незавершеного будівництвом житлового будинку від 25.03.2016 року [PERSON] продала [PERSON] незавершений будівництвом житловий будинок готовністю 29%, розташований за адресою: м. Новоград-Волинський, в. Острозьких Князів, 80. (а.с. 31) Пунктом 4.9 зазначеного договору встановлено, що право власності на будинок у покупця виникає з дня державної реєстрації права в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що проводиться нотаріусом, який посвідчує цей договір. Текстом договору підтверджується перехід до відповідача права власності на вищезазначений обєкт нерухомості 25.03.2016 року. Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. [PERSON] приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства. Власність зобов'язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству (ч. 3 ст. 13 Конституції України). Оскільки [PERSON] набула право власності на недобудований житловий будинок на підставі договору купівлі-продажу, вона несе повну відповідальність за його використання та обслуговування. В тому числі за підключення до електромережі. Заперечення відповідача щодо обставин розрахунків за придбаний будинок не мають значення для вирішення питання про її відповідальність за самовільне підключення електроустановок до електричної мережі. З пояснень сторін та показань свідків вбачається, що контролерами виявлено підключення будинку через неопломбований лічильник. Якщо таке підключення здійснено попереднім власником, відповідач мала можливість зясувати правомірність підключення до укладення договору купівлі-продажу та вжити заходів для відключення або отримання дозволу на підключення. За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність порушення ПКЕЕН та правомірність складання акту №016594 від 13.05.2016 року. Разом з тим, наданий суду протокол №44 засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН від 06.06.2016 року є таким, що не відповідає вимогам п. 53 ПКЕЕН, оскільки не містить розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих [PERSON] та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. №562 [PERSON] визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. Відповідні графи пункту 2 бланку складеного позивачем протоколу не заповнені. У пункті 3 складеного комісією протоколу замість розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ внесено запис слово «додається». Наданий позивачем розрахунок від 06.06.2016 року на суму 7930,32 грн. оформлено машинописним текстом без реквізитів, які б дали змогу визначити авторство. Будь-який підпис відповідальної особи відсутній. (а.с. 5) Крім того, у формулі розрахунку використано показник напруги 0,22 кВ, що не відповідає схемі електропостачання споживача, яка зображена в Акті про порушення ПКЕЕН від13.05.2016 року, де цей показник зазначено як «0,23 кВ» (а.с. 4) Протокол №44 також містить інформацію про самовільне підключення [PERSON] до мережі, що не є власністю енергопостачальної компанії. Такий висновок не відповідає змісту Акту №016594, де це ж порушення визначено як підключення до мережі, що є власністю енергопостачальної компанії. (а.с. 4) Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Позивачем не надано достовірних доказів на підтвердження своїх вимог. У звязку з вищевикладеним, суд дійшов висновку про недоведеність позовних вимог, що має наслідком відмову в їх задоволенні. Суд також відмовляє у задоволенні зустрічного позову, оскільки встановлено факт порушення відповідачем ПКЕЕН, а саме - самовільне підключення до електричної мережі. Як зазначено вище, оскаржуваний протокол комісії позивача №44 від 06.06.2016 року містить недоліки, яку унеможливлюють його використання у якості належного доказу, що підтверджує вартість спожитої електроенергії. Разом з тим, такі недоліки не є підставою для визнання його незаконним, як того вимагає відповідач. Дослідивши надані докази, у даній справі суд надав їм належну правову оцінку, що має наслідком відмову в задоволенні первинного позову про стягнення коштів. Таким чином, для захисту прав відповідача відсутня необхідність у визнанні незаконним протокольного рішення комісії позивача.

Outcome: dismissed