Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-02 00:00:00

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що відповідно до дублікату свідоцтва про народження серії [NUMBER], виданого 10.03.2016 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Подільського районного управління юстиції у м. Києві з відповідним актовим записом №899 від 28.04.1958 року, підтверджено факт його народження [INFO] у батьків [PERSON] та [PERSON] [INFO] мати позивача померла. [PERSON] зазначив, що він є спадкоємцем майна померлої матері за законом відповідно до першої черги спадкування. З 11.04.2002 року по день смерті матері позивач постійно проживав разом з нею за адресою - [ADDRESS], а отже фактично прийняв спадщину. Власниками квартири за вказаною адресою є він та [PERSON] в рівних частках кожний. [PERSON] звертався до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Однак, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на вказану квартиру нотаріус Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у м. Києві Іваненко Р.С. листом №1675/02-14 від 02.06.2016 року відмовив позивачу у вчиненні нотаріальної дії. На думку позивача, він має першочергове право на успадкування 1/2 частини квартири за законом, оскільки є єдиним спадкоємцем першої черги та фактично прийняв спадщину. Тому позивач просить визнати за ним право власності на 1/2 частину двокімнатної квартири [ADDRESS], загальною площею 38,4 кв.м., житловою площею 21,9 кв.м. в порядку спадкування за законом після померлої [INFO] матері [PERSON] В судовому засіданні представник позивача адвокат Котов С.О. позовні вимоги підтримав з тих же підстав та просив позов задовольнити. В останнє судове засідання позивач та його представник не з'явилися. Від представника позивача Котова С.О. до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача, в якій він також зазначив, що позов підтримує та просить задовольнити. Представник відповідача в судове засідання повторно не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлений. В наданих письмових поясненнях представник відповідача просив розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради та прийняти рішення згідно з нормами чинного законодавства, тому суд вважав за можливе розглядати справу за відсутності представника відповідача (а.с. 28-29). Представник третьої особи в судове засідання також не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлений, про причин неявки до суду не повідомив. Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Як встановлено в судовому засіданні, 15.03.2002 року [PERSON] та [PERSON] у [PERSON] купили в рівних частинах кожний квартиру [ADDRESS], що підтверджується договором купівлі-продажу квартири, посвідченим державним нотаріусом Двадцять першої київської державної нотаріальної контори Ніколіца В.Ф., зареєстрованим у реєстрі за №3-1127 (а.с.10-11 - копія дублікату договору). Квартира складається з двох житлових кімнат, має загальну площу 38,40 кв.м., житлову площу 21,9 кв.м. Позивач [PERSON] народився [INFO]. Його батьками в свідоцтві про народження записані [PERSON] та [PERSON] (а.с.6-копія свідоцтва про народження) Позивач проживає та зареєстрований у квартирі [ADDRESS] з 11.04.2002 року, що підтверджується копією довідки по формі №3, виданою 10.10.2016 року комунальним концерном «Центр комунального сервісу» за №3437 (а.с.12-копія довідки). Батько позивача [PERSON] помер [INFO] (а.с.60 - копія свідоцтва про смерть). [INFO] померла мати позивача [PERSON], що підтверджується копією повторного свідоцтва про смерть серії [NUMBER], виданого відділом реєстрації смерті у м. Києві управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві 10.03.2016 року (а.с.7-копія свідоцтва). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді 1/2 частини квартири [ADDRESS], яка на день смерті належала їй на праві власності, що підтверджується копією інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації від 28.03.2016 року за № КВ-2016 №11274 (а.с.14). З копій довідок, виданих комунальним концерном «Центр комунального сервісу» 16.03.2016 року за №735 і №734, вбачається, що [PERSON] була зареєстрована за адресою - [ADDRESS], а 24.12.2015 року була знята з реєстрації у зв'язку зі смертю (а.с. - 46зв.). 17.03.2016 року позивач звернувся до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, була заведена спадкова справа №154/2016 щодо майна померлої [PERSON] (а.с.45-56 - копія спадкової справи). Постановою від 01.08.2016 року за №2206/02-31 державний нотаріус Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори Іваненко Р.С. відмовив [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв'язку з тим, що він не надав правовстановлюючий документ, що підтверджував би право власності померлої на квартиру [ADDRESS] (а.с.54 - копія постанови). Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). Згідно з ч.1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Положеннями частин 1, 3 і 5 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. За приписами частин 1 і 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Судом встановлено, що позивач є сином померлої, а отже є спадкоємцем першої черги, єдиний у шестимісячний строк звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Крім того, позивач з 11.04.2002 року і до дня смерті спадкодавця був зареєстрований і проживав разом з матір'ю в квартирі [ADDRESS], а отже фактично прийняв спадщину, й проживає в цій квартирі до цього часу. Оскільки [PERSON] є єдиним спадкоємцем першої черги, прийняв спадщину після померлої матері, не заявив про відмову від неї протягом шести місяців з часу відкриття спадщини, суд вважає за можливе визнати за ним право на спадщину після померлої матері на 1/2 частину квартири [ADDRESS]. З огляду на викладене, суд вважає, що позов доведений і підлягає задоволенню. На підставі наведеного ст.ст. 1258, 1261, 1268, 1269, 1270 ЦК України,

Outcome: approved