Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-08 00:00:00

Позивач звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з вищезазначеною позовною заявою та просив суд визнати за ним право власності на 1/2 частину 43/75 частин (що є еквівалентом 43/150 частин) домоволодіння (будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами), що знаходиться в [ADDRESS] , та складається з житлового будинку з прибудовами літ. «А-1» (загальна площа - 67,9 кв.м., житлова площа - 36,3 кв.м.), житлового будинку з прибудовами літ. «Б-1» (загальна площа - 31,1 кв.м., житлова площа - 17,3 кв.м.), житлового будинку з прибудовами літ. «В-1» (загальна площа - 48,6 кв.м., житлова площа - 40,5 кв.м.), літньої кухні з прибудовою літ. «Г», вбиральні літ. «Д», вбиральні літ. «Е», льоху літ. «Ж», вбиральні літ. «З», літньої кухні літ. «И», льоху літ. «К», сараю літ. «Л», сараю літ. «М», сараю літ. «Н», сараю літ. «О», сараю літ. «П», сараю літ. «Р», огорожі №1-3, в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що він є спадкоємцем першої черги після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , однак він позбавлений можливості оформити свої спадкові права на спадщину, яка відкрилась після смерті [PERSON] в позасудовому порядку. Ухвалою Ленінського р/с м. Харкова від 07.08.19 року відкрито провадженні в справі та її розгляд призначено в підготовче судове засідання. Ухвалою Ленінського р/с м. Харкова від 04.09.19р. підготовче судове засідання закрите та справу призначено до розгляду по суті. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Надав суду письмову заяву з проханням розглядати справу за його відсутність. Проти задоволення позову не заперечував. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити у повному обсязі. Прохала судові витрати залишити за позивачем. Суд, вислухавши представника позивача, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов є обґрунтованим і підлягає задоволенню на підставі наступного. [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Харківським міським відділом реєстрації актів громадянського стану, актовий запис №15842. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з 16/75 частин домоволодіння, що знаходиться в [ADDRESS] , яке належить померлій на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20.03.1964 року, реєстровий №3-309, що зареєстровано в ХМБТІ №1181. Однак, у відповідному Свідоцтві про право на спадщину за заповітом від 20.03.1964 року, реєстровий №3-309, що зареєстровано в ХМБТІ №1181, прізвище ім`я та по-батькові бабусі позивача зазначено « [PERSON] » замість правильного « [PERSON] ». Вказана розбіжність перешкоджає [PERSON] вирішити питання щодо належного оформлення спадщини за законом. Згідно ч. 1, 3, 5 ст. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Син [PERSON] - [PERSON] прийняв спадщину після смерті матері в порядку передбаченому чинними нормами законодавства, однак отримати свідоцтво про право на спадщину не встиг, а також не звернув увагу на ту, обставину, що у Свідоцтві про право на спадщину за заповітом від 20.03.1964 року, невірно вказано ім`я та по-батькові [PERSON] . [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії [NUMBER] , виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №13698. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з 27/75 частин домоволодіння, що знаходиться в [ADDRESS] , яке належить померлому на підставі Свідоцтва про право власності на домоволодіння від 30.01.1964 рокута16/75 частин домоволодіння, що знаходиться в [ADDRESS] , яке належало [PERSON] на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20.03.1964 року, реєстровий №3-309, що зареєстровано в ХМБТІ №1181. Тобто спадщина, яка відкрилася після смерті [PERSON] , складається з 43/75 частин домоволодіння, що знаходиться в [ADDRESS] . Згідно статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Єдиними спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] є його сини: [PERSON] . 15 травня 2019 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Лантьєвою Вірою Валентинівною було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. [PERSON] не надав документи, що підтверджують родинний зв`язок між [PERSON] та [PERSON] - відсутнє свідоцтво про народження [PERSON] , що народився [INFO] в м. Харкові, та помер [INFO] . На запит нотаріуса органи державної реєстрації актів цивільного стану, Державний архів Харківської області надали відповіді про відсутність запису про народження [PERSON] . Відсутність цього документу унеможливлює віднесення 16/75 часток житлового будинку [ADDRESS] , до складу спадщини [PERSON] . Окрім того, є відмінності в написанні імені та по-батькові [PERSON] : в свідоцтві про смерть та в документі, що посвідчує право власності на спадкове майно, а саме, в свідоцтві про смерть серії [NUMBER] , виданим 21.10.1997, актовий запис №15842, Харківським міським відділом РАГС, вказано прізвище ім`я та по-батькові - [PERSON] , а в свідоцтві про право на спадщину, виданим Другою харківською державною нотаріальною конторою 20 березня 1964 року, реєстровий №3-309, в довідці №1053841 від 09.02.2019 року, виданої КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» вказано прізвище ім`я та по-батькові - [PERSON] . Таким чином, [PERSON] не надано документ, що посвідчує право власності [PERSON] на 16/75 часток житлового будинку [ADDRESS] , що унеможливлює віднесення цього нерухомого майна до складу спадщини [PERSON] . Факт родинних відносин відносин між [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , та [PERSON] , яка померла [INFO] як сином та матір`ю, підтверджується даними будинкової книги, де зокрема вказано, що разом з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , проживав її син - [PERSON] . Щодо факту належності [PERSON] , яка померла [INFO] , Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20.03.1964 року, зареєстрованого в ХМБТІ за №1181, що видане на ім`я [PERSON] , варто зазначити, що зазначене Свідоцтво про право на спадщину за заповітом було видане на підставі заповіту [PERSON] від 9 серпня 1945 року. В зазначеному заповіті, зокрема, зазначено, що [PERSON] на випадок своєї смерті, заповідає все своє майно [PERSON] . Факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] , а такожфакт належності [PERSON] , яка померла [INFO] , Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20.03.1964 року, зареєстрованого в ХМБТІ за №1181, що видане на ім`я [PERSON] , були підтверджені у судовому засіданні у ході допиту свідків [PERSON] та [PERSON] П озивач позбавлений можливості оформити свої спадкові права на спадщину, яка відкрилась після смерті [PERSON] в позасудовому порядку. Згідно ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу прийняття спадщини. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. передбачено що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється а також у разі втрати їм документу який засвідчує його право власності. Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Суд, дослідивши матеріали справи в судовому засіданні, вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі. Судові витрати залишаються за позивачем. На підставі викладеного та

Outcome: approved