Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-16 00:00:00

Позивачем [PERSON] подано до суду позов до відповідача Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом. Позовні вимоги мотивуються тим, що як спадкоємець за заповітом не подав нотаріусу у передбачений законодавством строк заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, так як не був обізнаний про існування заповіту, що є поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, подав заяву про проведення судового розгляду справи у його відсутність, просить задовольнити позовні вимоги до Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом. У судове засідання представник відповідача - Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області Коваль Микола Миколайович не з`явився, подав заяву про проведення судового розгляду справи у відсутність представника. Відсутні заперечення проти позову [PERSON] до Криничненської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом. У судове засідання третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Устинівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Трутень Олександр Якович не з`явився, про день та час судового розгляду справи по суті повідомлений належним чином, заяви про відкладення, проведення судового засідання у його відсутність чи про причини неявки не подано. Ознайомившись з матеріалами справи, судом встановлено наступні обставини. Частиною 1 ст.1221, ст.ст.1216,1217, ч.1 ст.1270 ЦК України передбачено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У актовому записі про народження Новоустинівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області за №38 від 03 жовтня 1968 року, [PERSON] народився: [INFO] , місце народження: с. Новоустинівка Устинівського району Кіровоградської області, в графі «батьки» записано: батько: [PERSON] , мати: [PERSON] . Відповідно до Закону України «Про органи реєстрації актів громадянського стану» документами, що підтверджують родинні відносинами між фізичними особами можуть бути: паспорт, свідоцтва про шлюб, про народження, про розірвання шлюбу, про встановлення батьківства, переміну прізвища, імені. Родинні відносини між [PERSON] та [PERSON] , як рідні син та мати, підтверджується актовим записом про народження. [PERSON] померла [INFO] (актовий запис про смерть відділу ЗАГС по Самойловському району управління по справам уряду Саратовської області Російська Федерація за №301 від 07 листопада 2014 року). Матеріалами цивільної справи встановлено, що [PERSON] заповітним розпорядженням від 23 березня 2000 року вчинено особисте розпорядження на випадок смерті та призначено спадкоємцем за заповітом [PERSON] на спадкове майно - на сертифікат на право на земельну частку (пай); серія КР; №0060903, виданого 20 грудня 1996 року Устинівською районною державною адміністрацією Кіровоградської області. Заповітне розпорядження нотаріально посвідчено секретарем Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацами 1,2,3,6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №8 встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо спадкоємець протягом зазначених у ст.1270 ЦК України строків (6 місяців) не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не при\-йняв її. Спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, має право звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Якщо суд встановить, що причини пропуску строку для прийняття спадщини були поважними (тривале відрядження, хвороба тощо), то він визначає додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Приватним нотаріусом Устинівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Трутень Олександром Яковичем, відповідно до положень ч.1 ст.49 Закону України «Про нотаріат», винесено постанову від 05 листопада 2019 року про відмову [PERSON] у вчиненні нотаріальної дії за пропуском строку (шість місяців) для подання до нотаріальної контори заяви прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини, після смерті [PERSON] (померла [INFO] ). Згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа №6-1486цс15), відповідно до частини третьої етапі 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таким чином, правила ч.3 ст.272 ЦК України може бути застосовано, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через поважні причини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Згідно ст.3 Конституції України, людина визнається в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Згідно судової практики Європейського Суду з прав людини, при вирішенні майнових спорів, суди зобов`язані враховувати баланс між приватними та публічними інтересами. При цьому суд враховує наступні правові позиції вищих суддів: знайшовся заповіт, і це є підставою для надання особі судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори (ВССУ справа № 306/27/15-ц 01 лютого 2017 року); необізнаність спадкоємця про існування заповіту є поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини (ВСУ справа № 6-1320цс17 23 серпня 2017 року). Статтею 64 Конституції України передбачено, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Згідно судової практики Європейського суду з прав людини, особа вправі бути юридично необізнаною. Позивач [PERSON] , як спадкоємець за заповітом не подав нотаріусу у передбачений законодавством строк (шість місяців) заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця [PERSON] , так як не був обізнаний про існування заповіту, що є поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини (ВСУ у справі № 6-1320цс17 23 серпня 2017 року). На підставі викладеного, суд вважає причину пропуску позивачем [PERSON] строку на прийняття спадщини поважною причиною з підстав через наявність об`єктивних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини. Згідно матеріалів цивільної справи встановлено, що спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці відсутні, заяву про відмову від спадщини [PERSON] не подавав, спадщина не визнана судом відумерлою. Таким чином, [PERSON] в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини та захистити своє порушене право не може. При встановлених обставинах, позовні вимоги [PERSON] до Криничненської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом підлягають задоволенню. Відповідно до п.1 ч.2, ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. За заявою позивача [PERSON] судові витрати не стягуються (не відшкодовуються) на його користь з другої сторони.

Outcome: approved