Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-23 00:00:00

позивач звернувся до Голосіївського районного суду м.Києва з позовом до [PERSON] , третя особа без самостійних вимог:Товариство з обмеженою відповідальністю «Ковальська-Житлосервіс» про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачу на час звернення до суду належала на праві власності квартира [ADDRESS] . Починаючи з 23.07.2015 р. квартира позивача систематично заливається водою з вини відповідача, як власника квартири [ADDRESS] і розташована поверхом вище над квартирою позивача. 04.08.2015 р. комісією в складі представників ЖЕД № 4 ТОВ «Ковальська-Житлосервіс» складено акт про залиття квартири [ADDRESS] , відповідно до якого підтверджено наявність слідів залиття в квартирі, а також встановлено, що таке залиття сталось внаслідок протікання квартирної мережі холодного водопостачання, що відбувається в квартирі [ADDRESS] . В той же день постачання холодної води до квартири [ADDRESS] було припинено. Однак, в подальшому власник квартири [ADDRESS] самовільно відкрила вентиль постачання води, в результаті чого продовжилось залиття. В подальшому, представниками ЖЕД в присутності працівників міліції 18.08.2015 р., 20.08.2015 р., 26.08.2015 р. в зв`язку з самовільним підключенням власником квартири 126 холодного водопостачання складені акти, що підтвердили дані факти. 25.08.2015 р. комісією ЖЕД № 4 ТОВ «Ковальська-Житлосервіс» складено Акт про залиття квартири [ADDRESS] , яким підтверджено наявність слідів залиття в санвузлі та коридорі квартири. Відповідно до висновку незалежної експертної оцінки, складеного оцінювачем [PERSON] вартість матеріального збитку, завданого внаслідок залиття квартири становить 25965 гривень. З огляду на викладене, позивач просив стягнути з відповідача в судовому порядку матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, а також витрати, пов`язані з проведенням оцінки збитків та судові витрати. Відповідачем подані письмові заперечення з приводу заявлених позовних вимог, відповідно до яких [PERSON] просить відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що матеріали справи не містять належних доказів, які встановлюють причину залиття квартири та вину відповідача у даному залитті, що виключає покладення обов`язку на відповідача по відшкодуванню шкоди, а також на відсутність доказів, які б встановлювали причинно-наслідковий зв`язок між наявними пошкодженнями в квартирі позивача та діями відповідача. 04.09.2015 р. на підставі ухвали Голосіївського районного суду м.Києва відкрито провадження у справі. 23.10.2019 р. закрито підготовче провадження. В ході судового розгляду позивач та його представник підтримали позовні вимоги і обґрунтування позову в повному обсязі, просили суд позов задовольнити, з підстав, зазначених в позовній заяві. Представник відповідача заперечував проти задоволення позову, зазначаючи на відсутність належних доказів на підтвердження вини відповідача у залитті квартири, що належала позивача, а також звернув увагу суду, що на момент розгляду справи позивач не є власником квартири [ADDRESS] , а тому у нього відсутнє право на отримання будь-якого відшкодування. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про місце і час судового розгляду повідомлявся належним чином. Вислухавши позивача та представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що на момент звернення до суду [PERSON] був власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу від 13.08.2010 р., посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Байдик Т.М. (а.с.6-9). 04.08.2015 р. представниками ЖЕД № 4 ТОВ «Ковальська Житлосервіс» складено Акт, відповідно до якого на час обстеження квартири [ADDRESS] в квартирі спостерігаються сліди від залиття на стелі та стіні коридора, площею 1,5 кв.м. При перевірці системи холодного водопостачання гідропресом в квартирі [ADDRESS] комісією було виявлено, що після засобу обліку води, спостерігалось падіння тиску на монометрі гідропреса, що свідчить про протікання по квартирної мережі холодного водопостачання, що відбувається в кв.126. 18.08.2015 р. холодне водопостачання до кв. [ADDRESS] було припинено, шляхом встановлення заглушки, про що складено Акт комісією ЖЕД 4 від 18.08.2015 р. 25.08.2015 р. комісією ЖЕД № 4 ТОВ «Ковальська Житлосервіс» складено Акт, відповідно до якого на час обстеження квартири [ADDRESS] в квартирі спостерігаються сліди від залиття, а саме: тріщина на натяжній стелі та протікання води з світильників натяжної стелі, пошкодження водоемульсійної фарби на стелі та стінах коридору. Відповідно до Звіту про оцінку майна майновий збиток, завданий оздобленню приміщень в результаті залиття кВ. [ADDRESS] від 21.08.2015 р., складений оцінювачем [PERSON] , становить 25965 гривень. Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником кв. [ADDRESS] є [PERSON] . Згідно висновку спеціаліста за результатами обстеження системи водопостачанн житлового приміщення кв. [ADDRESS] від 22.10.2015 р., складеного ТОВ «Армагон», після проведення системного обстеження системи ГВП та ХВП об`єкту, пошкоджень внутрішньо квартирної мережі ГВП не виявлено. Також не встановлено місць, де вологість внутрішніх конструкцій об`єкту перевищує допустиму норму. В ході судового розгляду судом призначена судова будівельно-технічна експертиза, відповідно до висновків якої за № 16072/17-44 від 29.05.2019 р. за результатами проведеного 13.08.2018 р. візуально-інструментального обстеження кв. [INFO] , експертом встановлено, що в приміщеннях зазначеної квартири, а саме у коридорі та житловій кімнаті виникли пошкодження елементів внутрішніх опоряджувальних покриттів поверхонь стелі, перегородок, стін та підлоги. Враховуючи місця розташування пошкоджень та ознак залиття, які спостерігаються на момент проведення візуально-інструментального обстеження на елементах опоряджувальних покриттів в квартирі [ADDRESS] , залиття рідиною відбулося з приміщень вище розташованого поверху буд. [ADDRESS] . Проте, через відсутність доступу у приміщення вище розташованої квартири [ADDRESS] визначити технічні причини залиття квартири [ADDRESS] , що мало місце в період часу з 23.07.2015 р. по 25.08.2015 р. визначити не вдалося. Зважаючи на те, що інформація про проведення ремонтів у місцях розташування пошкоджень внаслідок залиття відсутня, акти про факт залиття датовані2015 роком, експерт приходить до висновку, що пошкодження, наявні в квартирі [ADDRESS] , могли виникнути внаслідок залиття, що мало місце в період часу з 23.07.2015 р. по 25.08.2015 р. Крім того, судом встановлено, що на момент розгляду справи власниками квартир [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON] в рівних частках на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Баднар Н.В. 05.03.2018 р., що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ( а.с.42-43 т.2). Згідно ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Для настання цивільно-правової відповідальності необхідна наяність наступних елементів: протиправність дій, винність дій особи, яка завдала шкоди, наявність шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між винними діями та наслідками, що настали. Закон покладає обов`язок доказування на сторони у справі. Порядок відшкодування матеріальної шкоди, завданої власнику майна, регламентується ст.1192 ЦК України. Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Як зазначалось вище, на момент розгляду справи позивач не є власником квартири в зв`язку з її відчуженням. Відповідно до ст. 81 ЦПК України Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. В силу положень ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ст. 77 ЦПК України . Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ст. 80 ЦПК України) Одним із елементів доказування у спорах даної категорії є доведення позивачем свого права на звернення до суду з позовом про відшкодування збитків, а саме належність йому майна, що було пошкоджено, та наявність збитків і їх розмір. При зверненні до суду позивач хоча і був власником кв. [ADDRESS] , оздоблення якої зазнало пошкоджень внаслідок залиття, однак на момент вирішення спору позивачем не надано доказів, що він поніс відповідні збитки на відновлення пошкодженого майна, враховуючи, що квартира була відчужена, як то договір, в якому його умовами передбачено зменшення вартості об`єкта нерухомості на вартість відновлювальних робіт, що необхідно провести з метою ліквідації пошкоджень, або доказів, які б підтверджували, що при оцінці майна з метою його відчуження наявність слідів залиття вплинули на визначення вартості такого майна, або ж що позивачем на момент відчуження квартири проведено її відновлювальний ремонт з метою усунення пошкоджень внаслідок залиття. З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення позову в зв`язку з недоведеністю позивачем завданих йому збитків. На підставі положень ст.141 ЦПК України в зв`язку з відмовою у задоволенні позову судові витрати не підлягають відшкодуванню відповідачем.

Outcome: dismissed