Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-14 00:00:00

Позивач звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом про визнання права власності на спадкове майно, а саме на ? частини квартири [ADDRESS] Позовні вимоги мотивує тим, що 30.09.2016 року помер його батько [PERSON], [INFO]. Позивач вказує, що його батьком 11.04.2016 року було складено заповіт, відповідно до якого він являється спадкоємцем всього майна, де б воно не знаходилося і з чого б не складалося та всього того, що належить спадкодавцеві на день смерті. Після смерті батька відкрилася спадщина на ? частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] яка належала його батьку на підставі договору купівлі-продажу від 21.10.2004 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Степаненко В.Д. за № 6189. Інших спадкоємців за заповітом не має, а спір між ним та матір'ю стосовно спадкового майна відсутній, спадщину він прийняв. До закінчення шестимісячного строку з часу відкриття спадщини він звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. 15 січня 2017 року він отримав листа з Десятої Київської державної нотаріальної контори про те, що його заява розглянута та заведена спадкова справа № 1239/2016. 08 вересня 2017 року державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Домашенко В.В. було винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, підставою для чого стала відсутність оригіналів документів підтверджуючих право власності померлого на ? частину квартиру [ADDRESS] при цьому рекомендовано звернуться до суду. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24 квітня 2018 року до участі у справі було залучено у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, співвласників спірної квартири [PERSON], [PERSON] та [PERSON] (а.с. 114, 115). Позивач, представник відповідача, представник третьої особи Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, треті особи [PERSON], [PERSON], [PERSON] в судове засідання не з'явилися, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, про причини неявки представника третьої особи та третіх осіб [PERSON], [PERSON] суд не повідомлено. Від позивача, представника відповідача та третьої особи [PERSON] до суду надійшли заяви у яких просять провести розгляд справи у їх відсутності (а.с. 50, 51, 84, 126, 127). Позивач та третя особа [PERSON] у поданих заявах зазначили, що позовні вимоги підтримують та просять задовольнити. Представник відповідача [PERSON] у поданій заяві просить ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства. З урахуванням зазначеного суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, приходить до наступного висновку. Згідно ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (1218 ЦК України). Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно свідоцтва про смерть, [PERSON] помер [INFO] р. (а.с. 26). 11 квітня 2016 року [PERSON] було складено заповіт, відповідно до якого він заповів [PERSON] все майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право. Вказаний заповіт посвідчений приватним нотаріусом КМНО Алексашиною Ю.Б. та зареєстрований в реєстрі за № 166 (а.с. 77). За клопотанням позивача ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22.11.2017 року було витребувано із Десятої Київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи щодо майна померлого [PERSON] (а.с. 56, 57). Як убачається із матеріалів спадкової справи № 1239/2016 до майна померлого [INFO] року [PERSON], спадкова справа була відкрита Десятою Київською державною нотаріальною конторою 14.12.2016 року за заявою позивача [PERSON] про прийняття спадщини від 14.12.2016 року (а.с. 64, 65-83). Отже, заяву про прийняття спадщини позивач подав у визначений законом строк. Відповідно до ст. 1296 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. В матеріалах спадкової справи наявна заява [PERSON] від 14.12.2016 року, у якій зазначено, що вона є дружиною спадкодавця [PERSON], від права на обов'язкову частку у спадщині вона відмовляється (а.с. 66). Будь які інші особи із заявами про прийняття спадщини після померлого [PERSON] до нотаріальної контори не звертались. Статтею 1297 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Позивач з приводу отримання свідоцтва про право на спадщину на ? частини квартири [ADDRESS] до Десятої Київської державної нотаріальної контори подавав заяву від 08.09.2017 року, на яку державним нотаріусом Десятої Київської державної нотаріальної контори Домашенко В.В. було винесено постанову від 08.09.2017 року про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв'язку із відсутністю документу, що посвідчує право власності померлого на ? частку квартири [ADDRESS] (а.с. 81зв. - 82зв.). З матеріалів справи убачається, що 21 жовтня 2004 року між [PERSON], [PERSON], як продавцями, та [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], як покупцями, було укладено договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS], посвідчений приватним нотаріусом КМНО Степаненко В.Д., зареєстрований в реєстрі за № 6189, відповідно до умов якого зазначені покупці купили квартиру в рівних долях кожний (а.с. 39, 40). Згідно відповіді Київського міського БТІ та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 13.01.2017 року, наданої на запит Київської державної нотаріальної контори № 14, квартира [ADDRESS] зареєстрована на праві власності за [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] в рівних долях на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Степаненко В.Д. від 21.10.2004 року за № 6189 (а.с. 79 зв.). Згідно п. 2 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. Відповідно до п. 4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 р. за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. З урахуванням наявних у справі доказів судом встановлено, що позивач являється спадкоємцем за заповітом, який прийняв спадщину після смерті [PERSON], оригінал правовстановлюючого документу у позивача на спадкове майно відсутній. Позивач звертався до Київського державного нотаріального архіву із заявою про видачу дублікату договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Степаненко В.Д. від 21.10.2004 року за реєстровим № 6189, проте листом від 21.08.2017 року [PERSON] було відмовлено з посиланням на те, що наявні в архіві дублікати документів видаються за письмовою заявою фізичних та юридичних осіб щодо яких, або за дорученнями яких вчинялася нотаріальна дія (а.с. 81). На лист нотаріуса від 14.04.2017 року до співвласників спірної квартири [PERSON], [PERSON], [PERSON] з пропозицією надати до матеріалів спадкової справи оригінал договору купівлі-продажу квартири від 21.10.2004 року на ім'я [PERSON] (а.с. 80) правовстановлюючий документ надано не було. За викладених обставин позов знайшов своє підтвердження в судовому засіданні, у зв'язку з чим підлягає задоволенню, тому за позивачем слід визнати право власності на спадкове майно, яким є ? частина квартири [ADDRESS] після смерті [PERSON]

Outcome: approved