Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-06 00:00:00

Позивач звернувся в суд з позовом про стягнення моральної шкоди , посилаючись на те що рішенням Хорольського районного суду Полтавської області\~ від 21.12.2018, яке набрало законної сили 22.01.2019 скасовано постанову у справі про адміністративне правопорушення серії НК № 133357 від 14.09.2018 винесену інспектором Чернігівського відділення Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області Меховським М.М. притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП. Вказує на те що протиправне притягнення його до адміністративної відповідальності завдало значних моральних страждань, які полягають у душевних стражданнях внаслідок приниження честі і гідності, порушенні нормальних життєвих стосунків. Зазначає, що при наявності встановленого факту порушення прав заявника моральна шкода наявна та констатується судом. Просить стягнути з держави через Державну казначейську службу України за рахунок коштів державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку 30000 грн. в рахунок відшкодування моральної шкоди.\~\~ Ухвалою від 10.06.2019 відкрито провадження та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників. В судове засідання позивач та його представник не з`явились. Просили розгляд справи провести у їх відсутність. Представник відповідача\~ Головного управління Національної поліції України в Чернігівській області,надав відзиви на позов в якому посилається на, необґрунтованість заподіяння моральної шкоди та її розміру. Відповідач - Державна казначейська служба України, про розгляд повідомлений. Відповідно до ч.1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.1,2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Судом встановлено, рішенням Хорольського районного суду Полтавської області\~ від 21.12.2018, яке набрало законної сили 22.01.2019 скасовано постанову у справі про адміністративне правопорушення серії НК № 133357 від 14.09.2018 винесену інспектором Чернігівського відділення Чернігівського відділу поліції ГУНП в Чернігівській області Меховським М.М. притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП. Позивач вказував на те, що в результаті незаконного притягнення його до адміністративної відповідальності, йому заподіяна моральна шкода. Згідно зі статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені нормами статей 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті 1173, 1174 цього Кодексу). Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України. Відповідно до цієї норми обов`язок відшкодувати завдану шкоду потерпілому покладається не на посадову особу, незаконним рішенням, дією чи бездіяльністю якої завдано шкоду, а на державу. Судом встановлено, що спірні правовідносини між сторонами виникли з підстав незаконного притягнення особи до адміністративної відповідальнеості службовою особою органу національної поліції. Відповідно до статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода, зокрема, може полягати у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Отже, моральну шкоду розуміють як втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне -за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Оскільки судовим рішенням, яке набрало законної сили, встановлено незаконність притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд\~ дійшов висновку про наявність передбачених законом підстав для відшкодування заданої позивачу внаслідок незаконності притягнення до адміністративної відповідальності, моральної шкоди. Моральна шкода, завдана органами Національної поліції України є підставою для покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу,\~ тому підлягають стягненню кошти на відшкодування моральної шкоди з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на підставі статей 1174, 1176 ЦК України. Відповідний правовий висновок викладено Верховним Суду України у постанові від 22 червня 2017 року у справі №6-501цс17. Аналізуючи зібрані докази , суд визнає факт заподіяння моральної шкоди незаконним притягненням позивача до адміністративної відповідальності посадовою особою органу Національної поліції України. Проте враховуючи характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, вважає позовні вимоги позивача щодо стягнення моральної шкоди у розмірі 30000 грн. є завищеними. Так, позивачеві були спричинені моральні страждання, що безумовно змінило його нормальний життєвий ритм, проте інших доказів на підтвердження немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення, істотності змін в житті, тощо) до суду не надано, а тому

Outcome: partial