Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-03 00:00:00

Позивач заступник керівника Сарненської місцевої прокуратури Рівенської області [PERSON] в інтересах держави в особі Сарненської міської ради звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з даним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що в ході моніторингу Сарненською місцевою прокуратурою Рівненської області офіційного веб-сайту Державної архітектурно - будівельної інспекції України встановлено, що 29.12.2014 Інспекцією ДАБК у Рівненській області зареєстровано декларацію про початок будівельних робіт за № РВ 083143630385, а саме: реконструкція будівлі лазні по вул. Пушкіна, 1 в м. Сарни Рівненської області. Управлінням державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області 09.06.2015 зареєстровано декларацію про готовність обєкта до експлуатації за № РВ 143151600233, а саме: реконструкція будівлі лазні по вул. Пушкіна, 1 в м. Сарни Рівненської області. Разом з тим, Відповідач, як замовник будівництва з заявою щодо укладення договору про пайову участь до Сарненської міської ради чи до виконавчого комітету міської ради не звертався та відповідний договір не укладав. Відповідач не уклав договору про пайову участь у розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури м. Сарни, що свідчить про його бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обов'язкових дій щодо такого звернення та укладення договору. Таким чином, неправомірна бездіяльність Відповідача щодо його обов'язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до органів місцевого самоврядування із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Сарненська міська рада позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. З моменту набуття особою статусу замовника будівництва він набуває і обов'язок до введення об'єкта в експлуатацію укласти відповідний договір з органом місцевого самоврядування і відповідно набуває зобов'язання фінансового характеру в частині сплати відповідної величини коштів пайової участі. Згідно декларації про готовність обєкта до експлуатації № РВ 143151600233 від 09.06.2015 вартість основних фондів, які приймаються в експлуатацію «Реконструкція будівлі лазні по вул. Пушкіна, 1 в м. Сарни Рівненської області», здійсненого [PERSON] становить 200 тис. грн. Відповідно до розрахунку величини пайової участі по реконструкції обєкта будівництва, розмір пайової участі у розвитку інженерно - транспортної інфраструктури м. Сарни, який мав би сплатити Відповідач, який здійснено міською радою, згідно листа № 02/16-1675 від 05.10.2017 складає 10 000 грн. і (5 % загальної кошторисної вартості будівництва обєкта - для реконструкції, розширення, добудови, реставрації і капітального ремонту нежитлових будівель та споруд). Оскільки Договір не укладено, вищезазначена сума є упущеною вигодою, яку б Сарненська міська рада могла отримати при укладанні відповідного договору. Тому позивач просив стягнути з [PERSON] на користь міського бюджету м. Сарни збитки у формі упущеної вигоди спричинені не укладанням договору пайової участі у розвитку інженерно -транспортної інфраструктури м. Сарни за реконструкцію будівлі лазні по вул. Пушкіна, 1 в м. Сарни Рівненської області у сумі 10 000 грн. Судові витрати стягнути з відповідача на користь прокуратури Рівненської області (р/р 35214079015371, МФО 820172, ЗКПО 02910077, Банк - Державна казначейська служба України, м. Київ, код класифікації - 2800). В судове засіданні прокурор Сарненської місцевої прокуратури Рівенської області не зявився, причини неявки суду невідомі. Представник відповідача направив до суду відзив на позовну заяву та в судовому засіданні проти вимог позову заперечував та просив в позові відмовити. Суд, перевіривши матеріали справи та зібрані в ній письмові докази, приходить до висновку що позовні вимоги не підлягають задоволенню виходячи з наступного. Як встановлено в судовому засіданні, 12 листопада 2013 року Інспекцією ДАБК у Рівненській області було зареєстровано Декларацію про початок виконання будівельних робіт з реконструкції будівлі лазні, що по вул. Пушкіна, 1, м. Сарни, Рівненської області за № РВ 083133160306. 18.11.2013 року відповідач письмово повідомила Сарненську міську раду про початок будівельних робіт з реконструкції будівлі лазні за адресою: Рівненська область, м. Сарни, вул. Пушкіна, 1. У зв'язку із внесенням змін до вище вказаної Декларації, 29 грудня 2014 року було зареєстровано нову Декларацію про початок виконання будівельних робіт за № РВ 083143630385. Після цього, [PERSON], листом від 12 січня 2015 року повторно повідомила Сарненську міську раду про початок виконання вище вказаних будівельних робіт на підставі Декларації про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованої Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області 29 грудня 2014 року № РВ 083143630385. 9 \~ \~ \~ \~червня 2015 року Управлінням ДАБІ у Рівненській області за № РВ 143151600233, зареєстровано Декларацію про готовність об'єкта до експлуатації, з реконструкції будівлі лазні по вул. Пушкіна, 1, в м. Сарни Рівненської області, третьої категорії складності. 11 червня 2015 року після прийняття вище вказаного об'єкта реконструкції до експлуатації, [PERSON], у відповідності до вимог пункту 14 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13 квітня 2011 року, повідомила Сарненську міську раду про прийняття до експлуатації об'єкта реконструкції та надіслала копію декларації № РВ 143151600233 від 09 червня 2015 року, про готовність об'єкта, розташованого за адресою: Рівненська область, м. Сарни, вул. Пушкіна, 1, 1в, 1г, до експлуатації. Таким чином, Сарненська міська рада з моменту реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт, була належним чином поінформована про початок виконання будівельних робіт з реконструкції будівлі лазні по вул. Пушкіна, 1, м. Сарни, Рівненської області. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Згідно з ч. ч. 5, 6 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається в договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва обєкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. Встановлений органом місцевого самоврядування для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може перевищувати граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати 4 відсотка загальної кошторисної вартості будівництва обєкта для житлових будинків. Відповідно до ч. ч. 8,9 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва обєкту, з техніко-економічними показниками. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором. На виконання вимог ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», реалізовуючи власні повноваження у сфері будівництва, визначені статтею 31 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Сарненська міська рада прийняла рішення від\~\~27 грудня 2012 року «Про пайову участь замовників будівництва у розвитку інфраструктури міста Сарни», яким затвердила порядок залучення, розрахунку розміру і використання кошті пайової участі у розвитку інфраструктури міста Сарни. Пунктом 4.2. вказаного Порядку визначено, що договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Сарни укладається не пізніше пятнадцяти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до введення в експлуатацію закінченого будівництвом обєкта будівництва. Стаття 22\~ЦК України\~визначає що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. З матеріалів справи вбачається, що Сарненська міська рада з моменту реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт, була належним чином поінформована про початок виконання будівельних робіт з реконструкції будівлі лазні по вул. Пушкіна. 1 м. Сарни, Рівненської області. В матеріалах справи відсутні будь-які письмові докази того, що з моменту початку робіт з реконструкції будівлі лазні та до введення цього обєкта нерухомого майна в експлуатацію, Сарненська міська рада повідомляла відповідача про необхідність укладення Договору про пайову участь у створенні інфраструктури міста Сарни. В матеріалах справи відсутні листи, повідомлення, претензії що могли б бути надіслані міською радою на адресу [PERSON] щодо необхідності необхідність укладення Договору про пайову участь у створенні інфраструктури міста Сарни. Цивільно-правова відповідальність це встановлені законом юридичні наслідки за невиконання або неналежне виконання особою обов'язків, зобов'язань, що пов'язані з порушенням суб'єктивних цивільних прав другої сторони. Цивільно-правовий підхід до визначення складу правопорушення полягає в тому, що в нього включають 4 умови цивільно-правової відповідальності: шкода, протиправні дії правопорушника, причинний зв'язок між протиправною дією і шкодою, вина правопорушника. Укладення договору про пайову участь є обов'язковим на етапі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Оскільки об'єкт будівництва вже прийнято в експлуатацію, відповідач не несе обов'язку укладати договір про пайову участь і сплачувати пайовий внесок після прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію, а тому дії відповідача\~\~не містять елементів складу цивільного правопорушення і немає підстав для відшкодування позивачеві збитків у виді упущеної вигоди. Стаття 76 ЦПК України визначає що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно ч.\~1\~ст.\~77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Стаття 78 ЦПК України передбачає що суд не\~бере до\~уваги докази,\~що одержані\~з порушенням\~порядку,\~встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно ч. 1 ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Стаття 81 ЦП України визначає що кожна сторона\~повинна довести\~ті обставини,\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події суд може зобовязати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про необхідність відмови у вимогах позову. Відповідно до ст.ст. 15, 16, 22, 23, 1166 Цивільного кодексу України, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та

Outcome: dismissed