Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-22 00:00:00

Позивач звернувся в суд з позовом про стягнення збитків (упущеної вигоди), завданих невиконанням зобовязання щодо сплати пайової участі у створені та розвитку інфраструктури міста Хмельницького у розмірі 58065 грн. збитків вказавши, що відповідач у 2015 році здійснив реконструкцію офісних приміщень та магазину непродовольчих товарів з окремим входом та тамбуром з легких конструкцій [ADDRESS]. Обєкт прийнято до експлуатації відповідно до декларації про готовність обєкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією ДАБК у Хмельницькій області 21.09.2015 за №ХМ 142152641105. Частинами 2, 3, 5 ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон) передбачено, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобовязаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва обєкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію. Аналогічні вимоги встановлені у Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Хмельницького, затвердженого рішенням сесії Хмельницької міської ради від 17.12.2008 № 23 (надалі - Порядок). Всупереч вказаних вимог закону та Порядку відповідач із заявою про укладення договору до Хмельницької міської ради не звернувся, документів, необхідних для визначення розміру пайової участі та укладення договору не надіслав, коштів пайової участі на створення і розвиток зазначеної інфраструктури м. Хмельницького до місцевого бюджету не сплатив. У судове засідання позивач не зявилася проте, подала заяву у якій підтримала позовні вимоги та просить справу розглядати без її участі. Представник ХМР у судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду справи повідомлявся в установленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив, заяву про відкладення справи або про розгляд справи у його відсутність не надав. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду справи повідомлявся в установленому законом порядку, причини неявки суду не повідомив, заяву про відкладення справи або про розгляд справи у його відсутність не надав. Суд вважає за можливе справу по суті розглянути за відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів, постановивши заочне рішення. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги знайшли своє підтвердження та позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, що відповідач у 2015 році здійснив реконструкцію офісних приміщень та магазину непродовольчих товарів з окремим входом та тамбуром з легких конструкцій [ADDRESS]. Об'єкт прийнято до експлуатації відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією ДАБК у Хмельницькій області 21.09.2015 за №ХМ 142152641105. Згідно декларації про готовність обєкта до експлуатації від 21.09.2015 за № ХМ 142152641105 [PERSON] задекларував 71,3 кв. м загальної площі введеного в експлуатацію обєкта будівництва. Відповідно до п.п. 2.2, 2.5 Положення, пайова участь для зазначеного обєкта складає 7,5% від загальної вартості будівництва обєкта. Враховуючи відсутність зведеного кошторисного розрахунку вартості обєкта будівництва, на підставі п. 5.2 Порядку, Управлінням капітального будівництва департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради розрахунок пайової участі проведено на основі опосередкованої вартості. Згідно проведеного розрахунку розмір пайової участі склав 58 065 гривень. З метою спонукання до сплати пайової участі, Хмельницькою міською радою 02.11.2017 за №01-16-837 відповідачу надіслано лист про необхідність укладення договору та сплати пайової участі. До зазначених листів долучено два примірники проекту договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, з відповідним розрахунком пайової участі, підписаним начальником управління капітального будівництва. Вказаний лист відповідачем залишено без відповіді. Строк визначений вказаним Законом та Положенням для укладення договору пайової участі у 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття обєкта будівництва в експлуатацію, встановлений саме для добровільного виконання стороною вказаного обовязку, і невиконання такого зобовязання не звільняє замовника від укладення договору, адже невиконання замовником обовязку, передбаченого законом не може надавати йому переваг перед замовником, що виконав обовязок (аналогічну правову позицію сформульовано Верховним судом України постанови від 30.11.2016 у справі № 3-1323гс16, 01.02.2017 у справі № 922/753/16). Суд вважає, що відповідач всупереч вимог ст.40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не звернувся до Хмельницької міської ради із заявою щодо укладення договору про пайову участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Хмельницького, не надав відповідних документів та проігнорував відповідні звернення позивача, не уклав зазначеного договору та не сплатив коштів пайової участі, що свідчить про його бездіяльність у вчиненні передбачених законодавством обовязкових дій щодо такого звернення, укладення договору та сплати коштів. Таким чином, неправомірна бездіяльність відповідача щодо його обовязку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до позивача із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Хмельницька міська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди. При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному звязку із наведеною неправомірною бездіяльністю відповідача (аналогічну правову позицію наведено у постанові Верховного Суду України від 22.03.2017 у справі № 3-1553гс16). Частиною 1 ст.76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 ст. 95 ЦПК України встановлено, що письмовими доказами є документи, які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Позивачем на думку суду, доведено завдані збитки (упущену вигоду), завданих невиконанням зобовязання щодо сплати пайової участі у створені та розвитку інфраструктури міста Хмельницького, бездіяльністю відповідача. Останній ці обставини не спростував та не довів відсутність своєї вини. Зважаючи на викладене, беручи до уваги доведеність вини відповідача у заподіянні збитків суд вважає, що позивач має право на відшкодування збитків відповідачем на користь Хмельницької міської ради у розмірі 58065 грн. Стягненню з відповідача на користь прокуратури Хмельницької області підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1600 грн.

Outcome: approved