Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-25 00:00:00

позивач звернувся в суд з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором, посилаючись на те, що між сторонами укладено договір від 13 січня 2009 року шляхом заповнення анкети-заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, згідно з якою відповідач отримала кредит у розмірі 8\~000\~грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Проте, стверджує, що відповідач належним чином не виконує зобовязання за кредитним договором, у звязку з чим просить суд стягнути з відповідача заборгованість, яка станом на 12 травня 2016 року становить 12\~848,24 грн. та включає в себе: 7\~475,26 заборгованості за кредитом, 2\~261,71 грн. заборгованості за процентами за користування кредитом, 2\~809,95\~грн. заборгованості за пенею, 750 грн. штрафу, а також 250 грн. фіксованої частини штрафу та 599,92 грн. процентної складової штрафу. Представник позивача в судове засідання не зявився, подавши заяви про розгляд справи у його відсутності та про підтримання позову в повному обсязі. Відповідач у судове засідання не зявилась, про причини неявки суд не повідомила, хоча належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи. Ухвалою Артемівського міськрайонного суду Донецької області від 26 серпня 2016 року постановлено проводити заочний розгляд справи. З урахуванням ч.2 ст.197 Цивільного процесуального кодексу України, у звязку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом установлено, що 13 січня 2009 року між публічним акціонерним товариством комерційний банк «Приватбанк» та [PERSON], як клієнтом-позичальником, укладено договір шляхом заповнення заяви (а.с.10). Згідно з вказаною заявою, заявник ознайомлений та згоден з Умовами і правилами надання банківських послуг, а також Тарифами банку, які були надані йому для ознайомлення в письмовому вигляді, підтверджує факт отримання повної інформації про умови кредитування. Згідно з п.2.1.1.2.4. Умов і правил надання банківських послуг (а.с.11-44) підписання цього Договору є прямою і безумовною згодою клієнта щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, встановленого банком. Пунктом 2.1.1.12.1. Умов і правил надання банківських послуг передбачено, що під борговим зобовязанням за кредитом сторони узгодили зобовязання клієнта з повернення тіла кредиту, відсотків за користування кредитом, комісії пені та штрафів, тобто загальну заборгованість клієнта. Пунктом 2.1.1.12.2. Умов і правил надання банківських послуг визначено, що за користування кредитом протягом пільгового періоду клієнт сплачує банку відсотки в розмірі 0,01 % від суми операцій за рахунок кредиту. В разі непогашення клієнтом боргових зобовязань за кредитом до 25 числа місяця, що слідує за місяцем, в якому були здійснені трати, за користування кредитом клієнт сплачує банку відсотки в розмірі зазначеному в Тарифах, що діють на дату нарахування. Сплату відсотків за користування кредитом клієнт клієнт здійснює шляхом надання доручення банку про списання грошей з його поточного рахунку в розмірі нарахованих відсотків (договірне списання). При непогашенні суми простроченого кредиту згідно п.2.1.1.12.6.1. Умов і правил надання банківських послуг, клієнт сплачує банку пеню, відповідно до встановлених тарифів. Пеня нараховується в день нарахування процентів по кредиту. Згідно зі заявою кредитний ліміт за карткою складає 500 грн., базова процентна ставка 3% на залишок заборгованості. При порушенні клієнтом строків платежів по будь-якому з грошових зобовязань, передбачених цим договором, більш ніж на 30 днів, клієнт зобовязаний сплатити банку штраф в розмірі 250 грн. + 5% від суми позову. За п.2.1.1.7.6 Правил, штраф нараховується на окремий рахунок і підлягає оплаті в зазначені банком терміни. Згідно з п.1.1.7.11. Умов і правил надання банківських послуг, договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом цього строку жодна зі сторін не інформує іншу сторону про припинення дії договору, він автоматично лонується на такий же строк. Згідно з п.2.1.1.12.2.1 Умов і правил надання банківських послуг, у разі виникнення прострочених зобов'язань за кредитом, клієнт сплачує банку відсотки в подвійному розмірі від зазначених в тарифах, що діють на дату нарахування. Відповідно до п.2.1.1.4.2., 2.1.1.4.6. Умов і правил надання банківських послуг, банк має право вимагати дострокового виконання боргових зобовязань в разі невиконання боржником своїх боргових та інших обовязків за цим договором. У відповідності до ч.1 ст.634 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідно до ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст.1048 ЦК України). Договір є обовязковим для виконання сторонами (ст.629 ЦК України). Згідно з нормою ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. При цьому, у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Одним із видів порушення зобовязання є прострочення невиконання зобовязання в обумовлений сторонами строк. Однак цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обовязку новим, або у приєднанні до невиконаного обовязку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обовязків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). Встановлено, що позивач зобовязання за договором виконав повністю. У свою чергу відповідач своїх зобовязань за договором належним чином не виконує, не здійснює погашення кредиту, не сплачує проценти за його користування. Суд приймає до уваги та вважає таким, що проведений вірно, представлений представником позивача розрахунок заборгованості за договором від 13 січня 2009 року (а.с.8), за яким станом на 12 травня 2016 року заборгованість відповідача складає: 7\~475,26 заборгованості за кредитом, 2\~261,71 грн. заборгованості за процентами за користування кредитом, 2\~809,95\~грн. заборгованості за пенею, 750 грн. штрафу, а також 250 грн. фіксованої частини штрафу та 599,92 грн. процентної складової штрафу, з них 1 червня 2015 року внесено кошти на погашення заборгованості в розмірі 1\~298,60 грн. У разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов'язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України). Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Одним із видів порушення зобовязання є прострочення невиконання зобовязання в обумовлений сторонами строк. Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено у ст. 1050 ЦК України. Якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст. 1048 цього Кодексу (ч. 2 ст. 1050 ЦК України). Таким чином, кредитор протягом всього часу до закінчення строку виконання основного зобовязання вправі заявити вимоги про дострокове повернення тієї частини позики, що підлягає сплаті разом з нарахованими процентами, а також стягнути несплачені щомісячні платежі. Саме до цього зводиться висновок Верховного Суду України, викладений у постанові від 6 листопада 2013 року у справі №6-116цс13. Щодо нарахування пені та штрафу за порушення відповідачем строків платежів по будь-якому з грошових зобовязань, передбачених цим договором, більш ніж на 30 днів, суд враховує те, що згідно з ст.2 Закону України від 2 вересня 2014 року «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції»на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам - підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов'язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції. Згідно з\~розпорядженням Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2015 р. N 1275-р. «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України»\~с.Опитне Артемівського району віднесено до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція. З копії паспорта громадянина України, виданого на імя [PERSON], представленого нею при укладенні договору 13 січня 2009 року (а.с.45), вбачається, що з 18 червня 2004 року та станом на 13 січня 2009 року вона була зареєстрована за адресою: [INFO]/3-4. Згідно з довідкою секретаря виконкому Опитненської сільської ради Бахмутського району Донецької області (а.с.54), інформація про реєстрацію місця проживання [PERSON] за адресою: Донецька область, Бахмутський район, селище Опитне, вул.Садова 4/3-4 відсутня. Повідомлення суду повертаються за відсутністю адресата. Відтак суд вважає підставним нарахування пені та штрафу, оскільки факт реєстрації та постійного проживання відповідача з 14 квітня 2014 року у с.Опитному Бахмутського району Донецької області не підтвердився. З огляду на викладене, оцінюючи докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити, оскільки відповідач належним чином не виконала зобовязання за договором від 13 січня 2009 року, укладеним з позивачем, внаслідок чого виникла відповідна заборгованість перед позивачем, що стверджується представленими суду письмовими доказами. Крім того, з відповідача підлягають стягненню на користь позивача судові витрати - сплачений судовий збір та витрати, повязані з публікацією у пресі оголошення про виклик відповідача.

Outcome: approved