Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-24 00:00:00

Позивач в позові зазначає, що [INFO] помер його батько- [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина на житловий будинок з господарськими будівлями, розташований в [ADDRESS] та на земельну ділянку для обслуговування даного житлового будинку, розташовану за цією ж адресою. Він є спадкоємцем першої черги за законом на майно померлого батька, проте в передбачений законом строк не звернувся з заявою про прийняття спадщини в нотаріальну контору в зв`язку з тим, що хворів. За вказаних підстав звернувся в суд з даним позовом. Позивач в підготовче засідання не з`явився, однак в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідачі в підготовче судове засідання також не з`явилися, надавши суду, кожен зокрема, заяву про визнання позову та розгляд справи за його відсутності. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. В зв`язку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснювалось. У відповідності до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Оцінивши зібрані докази по справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Так, в судовому засіданні достовірно встановлено, що [INFO] помер батько позивача- [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина на житловий будинок з господарськими будівлями, розташований в [ADDRESS] та на земельну ділянку для обслуговування даного житлового будинку, розташовану за цією ж адресою. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом на майно померлого батька, проте в передбачений законом строк не звернувся з заявою про прийняття спадщини в нотаріальну контору. Судом встановлено, що шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця пропущено в зв`язку з хворобою на підтвердження чого позивачем надано копію медичної карти амбулаторного хворого №3348 (а.с.27-36). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Такого висновку дійшов Верховний Суд у справі №681/203/17-ц (постанова від 17.10.2018 року). Враховуючи, що позивачем пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини в зв`язку з хворобою, то з метою захисту його майнових прав, необхідно визначити додатковий строк, терміном один місяць, який буде достатній для подачі вказаної заяви до нотаріальної контори. Відповідачі позовні вимоги визнають, тому відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи не підлягають доказуванню, якщо суд не має обгрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ч.4 ст.206 ЦПК України). За таких обставин, суд приходить до висновку про задоволення позову. На підставі викладеного,

Outcome: approved