Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-09 00:00:00

Позивач завив позов до [PERSON] та [PERSON] посилаючись на те, що вироком Ямпільського районного суду Вінницької області у справі № 153/142/19 від 21 травня 2019 року [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст. 240 КК України, [PERSON] призначено покарання у виді обмеження вола на строк 1 рік зі звільненням від відбування покарання з іспитовим строком тривалістю 1 рік, [PERSON] призначено покарання у виді позбавлення волі строком 1 рік. Вінницьким апеляційним судом 19 вересня 2019 року скасовано вирок Ямпільського районного суду Вінницької області та ухвалено новий вирок згідно з яким [PERSON] засуджено до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки, в решті вирок залишено без змін. Під час розгляду справи № 153/142/19 судом було встановлено, що у період часу з 11 липня 2018 року по 13 липня 2018 року [PERSON] спільно із [PERSON] діючи з прямим умислом за попередньою змовою групою осіб з метою збагачення, в порушення вимог ст.ст. 16, 17, 18, 19 Кодексу України про надра, усвідомлюючи відсутність у них як фізичних осіб відповідного спеціального дозволу та гірничого відводу на користування надрами на території недіючого кар`єру поблизу [ADDRESS] , за допомогою двох ломів та двох металевих підборочних лопат, шляхом відколювання та відривання від основного шару корисної копалини, незаконно видобули плитки камею об`ємом 26,5 м3, який відповідно до Переліку корисних копалин загальнодержавного значення, затвердженого Постановою КМУ від 12.12.1994 № 827 та відомостей Держгеонадр України є корисною копалиною загальнодержавного значення, зокрема сировина для облицювання матеріалів піщано-осадової породи дрібнозернистий пісковик. Умисні дії [PERSON] та [PERSON] . Дії [PERSON] кваліфіковано за ч.2 ст.28, ч.2 ст.240 КК України, тобто незаконне видобування корисних копалин загальнодержавного значення вчинене за попередньою змовою групою осіб. Внаслідок вказаних дій, а саме незаконного видобування корисних копалин загальнодержавного значення Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області розраховано загальний розмір збитків, заподіяних державі від порушень законодавства про використання та охорону надр при самовільному користуванні надрами, становить 88 362 грн. 61 коп.Таким чином, з вини [PERSON] та [PERSON] де ражів завдано збитки, які на момент пред`явлення позову не відшкодовано.Вважаючи права та інтереси держави порушеними позивач просить стягнути солідарно із відповідачів завдані збитки в сумі 88 362 грн. 61 коп. Представник позивача Могилів-Подільської місцевої прокуратури Вінницької області в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримав та просив суд їх задоволити. Представник позивача Державної екологічної інспекції у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Позовні вимоги підтримав та просив суд їх задоволити. Представник Русавської сільської ради Ямпільського району Вінницької області в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України - учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами. Судом встановлено такі обставини і визначені відповідно до них правовідносини. Із копії вироку Ямпільського районного суду Вінницької оласті у справі № 153/142/19 від 21 травня 2019 року встановлено, що [PERSON] та [PERSON] визнано винними у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст. 240 КК України, [PERSON] призначено покарання у виді обмеження вола на строк 1 рік зі звільненням від відбування покарання з іспитовим строком тривалістю 1 рік, [PERSON] призначено покарання у виді позбавлення волі строком 1 рік (а.с.9-12). Вінницьким апеляційним судом 19 вересня 2019 року скасовано вирок Ямпільського районного суду Вінницької області та ухвалено новий вирок згідно з яким [PERSON] засуджено до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки, в решті вирок залишено без змін (а.с.13-17). З розрахунку збитків від порушення природоохоронного законодавства при самовільному користуванні надрами для видобування каменю пісковику вчинене [PERSON] та [PERSON] на території Ямпільського району встановлено, що відповідачі заподіяли збитки державі в загальній сумі 88 362 грн. 61 коп. (а.с.18-19). Дослідивши усі докази, що є у справі у їх сукупності, суд вважає встановленим, що неправомірними діями відповідачів завдано майнової шкоди навколишньому природному середовищу і між сторонами існують спірні цивільні правовідносини, що виникли внаслідок заподіяння майнової шкоди та обов`язку відшкодувати завдані збитки особами, які завдала такої шкоди. Відповідно до ч.2 ст.124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Відповідно до п.6.7 розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію у Вінницькій області, затвердженого Наказом Держекоінспекції України №652 від 28.09.2017 року, Держекоінспекція відповідно до своїх функцій розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах. Пунктом 3 ч.1 ст.131-1 Конституції України визначено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Відповідно до вимог ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Тому, із врахуванням вище викладеного, суд приходить до висновку, що прокурором правомірно, із дотриманням вимог чинного законодавства, предявлено позов в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області. Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України - вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Тобто, у даному випадку, не підлягає доказуванню той факт, що саме з вини [PERSON] та [PERSON] державі заподіяно збитки у зв`язку із незаконним видобуванням корисних копалин загальнодержавного значення. Стаття 13 Конституції України передбачає, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Державній охороні і регулюванню використання на території України у відповідності до ст.5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовуванні в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. У ст.56 Кодексу України про надра зазначено, що однією із основних вимог в галузі охорони надр є додержання встановленого законодавством порядку надання надр у користування і недопущення самовільного користування надрами. Згідно з ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах встановлених законодавством України. Відповідно до ст.12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов`язані берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів, а також компенсувати шкоду, заподіяну негативним впливом на природне середовище. Згідно ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, перераховуються на рахунок місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища за місцем заподіяння екологічної шкоди. Як вбачається зі ст.ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідач несе зобов`язання відшкодувати збитки, заподіяні порушенням природоохоронного законодавства в повному обсязі. Частиною 1 статті 1166 Цивільного кодексу України встановлено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як встановлено судом та не спростовано відповідачами, останні не відшкодували збитки, заподіяні ними в результаті видобування плиток каменю: сировини для облицювання матеріалів піщано-осадової породи дрібнозернистий пісковик. Тому, враховуючи те, що внаслідок незаконного видобування відповідачами корисних копалин загальнодержавного значення, а саме: каменю пісковику, завдано шкоду навколишньому природному середовищу, яка ними, як встановлено судом, в добровільному порядку не відшкодована, суд дійшов висновку, що з відповідачів слід стягнути солідарно на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області 88 362 грн. 61 коп. в рахунок відшкодування збитків, заподіяних державі від порушення законодавства про використання та охорону надр при самовільному користуванні надрами. При вирішенні питання про розподіл судових витрат, суд виходить із того, що позивач звільнений від сплати судового збору, а тому у порядку ч.6 ст.141 ЦПК України суд має підстави стягнути солідарно із відповідачів у дохід держави судовий збір у сумі 2102 гривні.

Outcome: approved