Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-22 00:00:00

Позивач звернувся в Ленінський районний суд м. Кіровограда з позовом до [PERSON] про стягнення збитків вказавши, що між КМРЕМ ПАТ Кіровоградобленерго та [PERSON] склалися фактичні договірні відносини по постачанню та користуванню електричною енергією на об»єкт відповідача, розташований за адресою [ADDRESS], тобто відповідач є споживачем Кіровоградської міської РЕМ ПАТ Кіровоградобленерго. 24 вересня 2013 року представниками КМ РЕМ ПАТ «Кіровоградобленерго» при перевірці електроустановок та контрольному знятті показань приладу за вищевказаною адресою було виявлено порушення відповідачем пунктів 42,48 ПКЕЕН, а саме самовільне підключення споживача до системи електропостачання після відключення на фазному проводі, зрив пломби енергопостачальної організації, якою було опломбовано клемну кришку лічильника, відкручення шунтуючого гвинта, який зєднує котушку напруги приладу обліку з фазним проводом. Електроенергія, що споживалася, електролічильником не враховувалася. За фактом виявленого порушення, складено відповідний акт № 002553 від 24.09.2013 року. На підставі акту, який було складено трьома представниками енергопостачальника про порушення ПКЕЕН, відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення», визначено кількість недорахованої безобліково - спожитої електроенергії, загальна сума якої склала 246, 39 грн. Тому, позивач просить суд стягнути з відповідача понесені енергопостачальною організацією збитки в сумі 246, 39 грн., а також судові витрати. Представником позивача до суду надано заяву про розгляд справи без його участі, вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечував щодо ухвалення заочного рішення. Відповідач у судове засідання не зявився, про день та місце розгляду справи повідомлявся, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, причини неявки не повідомив, заяву про розгляд справи без участі не надав. Суд з урахуванням ст. ст. 158, 169, 224 ЦПК України визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін за наявними матеріалами та доказами, заочно. Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам у їх сукупності суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що між КМРЕМ ПАТ Кіровоградобленерго та [PERSON] склалися фактичні договірні відносини по постачанню та користуванню електричною енергією на об»єкт відповідача, розташований за адресою [ADDRESS], тобто відповідач є споживачем Кіровоградської міської РЕМ ПАТ Кіровоградобленерго. 24 вересня 2013 року представниками КМ РЕМ ПАТ «Кіровоградобленерго» при перевірці електроустановок та контрольному знятті показань приладу за вищевказаною адресою було виявлено порушення відповідачем пунктів 42,48 ПКЕЕН, а саме самовільне підключення споживача до системи електропостачання після відключення на фазному проводі, зрив пломби енергопостачальної організації, якою було опломбовано клемну кришку лічильника, відкручення шунтуючого гвинта, який зєднує котушку напруги приладу обліку з фазним проводом. Електроенергія, що споживалася, електролічильником не враховувалася. За фактом виявленого порушення, складено відповідний акт № 002553 від 24.09.2013 року. На підставі акту, який було складено трьома представниками енергопостачальника про порушення ПКЕЕН, відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення», визначено кількість недорахованої безобліково - спожитої електроенергії, загальна сума якої склала 246, 39 грн. Згідно п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до методики, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України. Відповідно до ст. ст. 26, 27 Закону України Про електроенергетику правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до обєктів електроенергетики та порушення правил користування електричною енергією, а споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією. Правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. У відповідності до ст. 509 ЦК України зобовязанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобовязана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу,надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обовязку. Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Стаття 1166 ч. 1 ЦК України визначає, що майнова шкода завдана неправомірними діями майну юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно ч. 1 ст. 57 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 4 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущення. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Згідно з ч. 2 ст. 158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). У разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи ( ч. 1 ст. 244 ЦПК України). З огляду на викладене, оскільки відповідно до ст.156 Житлового кодексу України відповідач проживає за вказаною адресою та використовує електроенергію, тому повинен відповідати за зобов»язаннями. Крім того, з відповідача на користь ПАТ Кіровоградобленерго підлягають стягненню судові витрати в розмірі 243 грн. 60 коп.

Outcome: approved