Jurisdiction: civil
Date: 2014-01-30 00:00:00

Позивач за первісним позовом, [PERSON], звернулась до Дзержинського районного суду міста Харкова з позовною заявою до [PERSON], Об’єднання співвласників багатоквартирного будинку «Відродження», Територіальної громади в особі Харківської міської ради, третя особа: Шоста Харківська державна нотаріальна контора, в якій, після її уточнення в попередньому судовому засіданні, просить визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті батька, [PERSON], який помер [INFO] року. Відповідач за первісним позовом, [PERSON], звернулась до Дзержинського районного суду міста Харкова з зустрічним позовом до [PERSON], Об’єднання співвласників багатоквартирного будинку «Відродження», в якому просить визнати квартиру [ADDRESS] спільним сумісним майном, яке набуто в період шлюбу, та визнати за нею право власності на 1/2 частину вищезазначеної квартири в порядку спільної сумісної власності нерухомого майна, яке було набуто в період зареєстрованого шлюбу з [PERSON] 31 січня 2014 року у попередньому судовому засіданні обидва позови були об'єднанні в одне провадження. Свої позовні вимоги позивач за первісним позовом, [PERSON],обґрунтовує тим, що вона, [PERSON], народилась [INFO] року в місті Харкові. В свідоцтві про народження її батьками записані: батько - [PERSON], мати - [PERSON]. Батьки перебували у шлюбі з 22 листопада 1958 року по 13 січня 1993 року. 21 грудня 1991 року позивач за первісним позовом зареєструвала шлюб з [PERSON], прийняв прізвище чоловіка - [PERSON]. 21 листопада 2001 року шлюб між ними було розірвано. У 1962 році батько позивача за первісним позовом, [PERSON], вступив до житлово-будівельного кооперативу «Відродження» на двокімнатну ізольовану квартиру [ADDRESS]. Вартість даної квартири складає 2962 рублів 58 копійок. Перший пайовий внесок в сумі 1298 рублів було внесено у 1962 році. У 1962 році будинок було здано в експлуатацію. Повна вартість квартири була виплачена в 1973 році, повністю внесеним паєм. Таким чином, [PERSON] набув право власності на квартиру. [INFO] року помер [PERSON]. Після його смерті єдиним спадкоємцем на все належне йому майно є тільки його донька, [PERSON], позивач за первісним позовом, так як інших спадкоємців у нього не було. Спадкове майно складається: з двокімнатної квартири [ADDRESS], автомобіля та грошового вкладу, які належали померлому. Після смерті батька [PERSON] своєчасно у встановлений законом шестимісячний строк звернулась до Шостої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Однак, отримати свідоцтво про право власності в порядку спадкування на квартиру не може, тому що коли вона звернулась до Шостої Харківської державної нотаріальної контори, їй стало відомо, що за час життя батько не зареєстрував право власності та не отримав свідоцтво про право власності на житло. Оскільки будь-яким іншим шляхом вона не може оформити спадкові права, вона і змушена звернутися до суду. Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON] свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що з 22 листопада 1958 року по 13 січня 1993 року вона перебувала в зареєстрованому шлюбі з [PERSON]. Після реєстрації шлюбу вона прийняла прізвище чоловіка - [PERSON]. [INFO] року у них народилась дочка - [PERSON], відповідач за зустрічним позовом та позивач за первісним позовом. У 1962 році [PERSON], був прийнятий у члени житлово-будівельного кооперативу «Відродження» (нині Об’єднання співвласників багатоквартирного будинку «Відродження»). При отриманні квартири [ADDRESS] вони разом з чоловіком за спільні кошти внесли першу суму пайового внеску у сумі 1298 рублів (у цінах 1962 року). Квартиру [ADDRESS] отримав [PERSON] в період шлюбу з [PERSON] Ця квартира кооперативна, розташована в будинку житлового кооперативу «Відродження» на п'ятому поверсі п'яти поверхового будинку та складається з двох кімнат житловою площею 27,9 кв.м, загальною площею 46,1 кв.м. Подалі подружжяПовстянко продовжувало сплачувати за вищезазначену квартиру пайові внески до повної їх сплати. Повністю вартість квартири була виплачена у 1973 році. Загальна вартість квартири складає 2962 рублів 58 копійок (у цінах 1973 року). Однак, вони з чоловіком не оформили права власності на квартиру. Позивач за зустрічним позовом, [PERSON], вважає, що вони з чоловіком набули право власності на квартиру [ADDRESS] у рівних частинах, по 1/2 частині кожний, і вона має право на визначення своєї 1/2 частки. 13 січня 1993 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. З 04 липня 1964 року по теперішній час позивач за зустрічним позовом, [PERSON], зареєстрована та мешкає за адресою: [ADDRESS]. [INFO] року помер [PERSON]. Після його смерті єдиним спадкоємцем на все належне йому майно залишилась їх донька, [PERSON]. Отримати свідоцтво про право на спадщину вона не може у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документа. У теперішній час у [PERSON] виникла потреба оформити право власності на частку майна, яке було придбане у шлюбі, а оскільки будь-яким іншим шляхом вона не можу це оформити, і тому змушена звернутися до суду. Позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом [PERSON] подала до суду заяву, у якій просить суд розгляд справи проводити у її відсутності, свої позовні вимоги просила задовольнити та підтримала позовні вимоги зустрічного позову. Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON] також надала суду письмову заяву, відповідно до якої проти первісного позову не заперечувала, просила слухати справу за її відсутності, заявлені позовні вимоги підтримала, просила задовольнити в повному обсязі. Відповідач Об’єднання співвласників багатоквартирного будинку «Відродження» в судове засідання не з'явився, надіслало суду лист, в якому просить справу розглядати у відсутності їх представника. Відповідач Територіальна громада в особі Харківської міської ради в судове засідання не з'явився, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином та своєчасно. Третя особа - Шоста Харківська державна нотаріальна контора в судове засідання не з'явився, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином та своєчасно. Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України суд розглянув справу у відсутності сторін без фіксації судового процесу технічними засобами. Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши надані докази, встановив наступне. Згідно свідоцтва про одруження серія [NUMBER] від 22 листопада 1958 року, виданого Червонозаводським районним бюро ЗАЦС, актовий запис № 1488 було зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON]. Після реєстрації шлюбу дружині було присвоєне прізвище - [PERSON]. З Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища за № 00012403154 від 05 липня 2013 року, який видано Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції вбачається, що 21 грудня 1991 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції було вчинено актовий запис про реєстрацію шлюбу № 1299 між [PERSON] та [PERSON]; 21 листопада 2001 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції було вчинено актовий запис про розірвання шлюбу № 807. У відповідності до свідоцтва про розірвання шлюбу серія [NUMBER], яке видано 23.05.2001 року відділом реєстрації актів громадянського стану Дзержинського районного управління юстиції м. Харкова, шлюб між [PERSON] з [PERSON] розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 13 січня 1993 року зроблено актовий запис № 12. Згідно довідкам № 119 від 24.12.2013 року та № 119 від 28.01.2014 року Об’єднання співвласників багатоквартирного будинку «Відродження» [PERSON] дійсно є володарем двокімнатної квартири в ОСББ «Відродження» за адресою:[ADDRESS]. Вартість квартири складає 2962 рублів 58 копійок (в цінах 1973 року). Пайовий внесок було внесено у 1962 році в сумі 1298 рублів (в цінах 1962 року).У 1962 році будинок було здано в експлуатацію згідно рішення № 340 Харківського Державного виконавчого комітету від 16.06.1962 року. Повна вартість квартири була виплачена в 1973 році. У відповідності до п. 5-1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» № 9 від 18.09.1987 року (із змінами, внесеними згідно з Постановами Пленуму Верховного Суду України № 13 від 25.12.1992 року та № 15 від 25.05.1998 року), з якого вбачається, що згідно із ст. 15 Закону України «Про власність» член ЖБК, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру набуває право власності на квартиру». Згідно з ч. 3ст. 384 ЦК України, уразі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Оскільки вартість квартири була виплачена у повному обсязі, суд вважає, що [PERSON] набув право власності на вищезазначену кооперативну квартиру. З повторного свідоцтва про смерть серія [NUMBER], виданого 09.07.2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, вбачається, що [PERSON] помер [INFO] року, про що складено 11.06.2013 року відповідний актовий запис № 7992. Після смерті [PERSON] єдиним спадкоємцем на все належне йому майно, а саме: квартиру [ADDRESS] залишилась тільки його дочка, [PERSON], так як інших спадкоємців не було. Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом [PERSON] є дочкою померлого 10.06.2013 року [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] від 03 червня 1961 року, виданого Комінтернівським бюро ЗАЦС, в якому батьками народженої [INFO] року [PERSON] записані [PERSON] та [PERSON]. Тобто спадкоємцем першої черги за законом. У відповідності до ст. 1268 ЦК України спадкоємець вважається таким, що прийняв спадщину, якщо він на протязі шести місяців з часу відкриття спадщини звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини або фактично вступив в управління, або володіння спадковим майном. Після смерті батька [PERSON] своєчасно у встановлений законом шестимісячний строк звернулась до Шостої Харківської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але не отримала свідоцтво про право на спадщину у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документа. Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 34520894, наданого Шостою Харківською державною нотаріальною конторою,12.07.2013 року була зареєстрована спадкова справа № 54725820 після смерті [PERSON], померлого [INFO] року. Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Згідно технічного паспорту на квартиру [ADDRESS], який виготовлено Комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» квартира розташована на п'ятому поверсі п'ятиповерхового будинку та складається з двох кімнат житловою площею 27,9 кв.м, загальною площею 46,1 кв.м. Об’єднання співвласників багатоквартирного будинку «Відродження» у своїй довідці № 119 від 28.01.2014 року зазначає, що [PERSON] дійсно проживає та зареєстрована в квартирі [ADDRESS]. Сімейний Кодекс України поширюється на так звані триваючи відносини, тобто ті, які, виникли до набрання ним чинності та існують на час початку його дії. Тому наведені норми СК України застосовуються і регулюють правовідносини між сторонами при вирішення даного спору. Згідно до вимог ст. 22 Кодексу про шлюб та сім'ю УРСР та ст. ст.60,63 Сімейного Кодексу України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності, і вони мають рівні права на володіння, користування та розпорядження цим майном. Згідно правил ст. 68 СК України, розірвання шлюбу не припиняє права спільної сумісної власності на майно, набуте за час шлюбу. Як встановлено ст. 70 СК України при поділі майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено за домовленістю між ними або шлюбним договором. Таким чином, суд вважає, оскільки майно набуто у період шлюбу, то кожному з подружжя належить по 1/2його частині, і [PERSON] має право на визначення своєї 1/2 частки. Згідно Звіту про вартість майна - квартири [ADDRESS], який було виконано КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» (Сертифікат суб'єкту оціночної діяльності № 13986/12 від 09.11.2012 року) оціночна вартість об'єкта оцінки на дату оцінки 29.10.2013 року становить 231800,00 гривень. Дослідивши усі матеріали справи, приймаючи до уваги достатність доказів позовних вимог, аналізуючи їх у сукупності і надавши їм належну оцінку, враховуючі волевиявлення сторін, суд вважає, що вимоги позивача за первісним позовом [PERSON] та позивача за зустрічним позовом [PERSON] законні, обґрунтовані і підлягають задоволенню у повному обсязі по наведеним вище підставам. На підставі вищевикладеного, відповідно до ст.ст. 15, 16, 1218, 1221, 1261, 1268, 1270, 384 ЦК України, ст. 22 Кодексу про шлюб та сім'ю УРСР, ст. 60,63, 68 СК України, ст.ст. 4, 5, 10, 11, 60, 123,212-215, 218, 224, 226 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи» № 9 від 18.09.1987 року (із змінами, внесеними згідно з Постановами Пленуму Верховного Суду України № 13 від 25.12.1992 року та № 15 від 25.05.1998 року),суд -

Outcome: approved