Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-28 00:00:00

Позивач звернувся\~в суд\~з позовною\~заявою про\~стягнення заборгованості. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що електропостачання житлового приміщення, за адресою: [ADDRESS] станом на 08.05.2018 року здійснювалося на підставі договору про користування електроенергією з особовим номером № 1798/59А. Відповідно до зазначеного договору енергопостачальник взяв на себе зобов`язання надійно постачати електричну енергію споживачу у необхідних йому обсягах відповідно до встановленої за договором потужності електроустановок споживача, з гарантованим рівнем надійності, безпеки та якості, а споживач зобов`язався оплачувати одержану електроенергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені договором. 08.05.2018 року представниками ПАТ «Львівобленерго» за адресою: м. Львів, вул. Героїв УПА 10/15 було здійснено перевірку засобу обліку та виявлення порушення Правил користування електричною енергією для населення, про що складено акт про порушення №08884 з формулюванням - самовільне підключення електроустановки до електричної мережі постачальника, власника мереж з порушенням схеми обліку, а саме: підключення електропроводки із запобіжних колодок, встановлених до засобу обліку, поза засобом обліку після вимкнення». Акт підписано чотирма представниками ПАТ «Львівобленерго». Представник споживача від підпису відмовився, про що зазначено в Акті. Пунктом 48 Правил користування електричною енергією для населення передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством, в тому числі за пошкодження приладу обліку. Енергопостачальником проведено засідання комісії ПАТ «Львівобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення 22.06.2018 року. Відповідач не скористався своїм правом бути присутнім на засідання Комісії. Комісія дійшла висновку про причетність відповідача до вказаного правопорушення і прийняла рішення визначити обсяг та вартість електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, про що складено протокол засідання № 08884 від 22.6.2018 року. Сума завданих збитків визначена з урахуванням та на підставі вимог Методики та становить 18\~141 (вісімнадцять тисяч сто сорок одна) гривень 36 коп. Окрім цього, 20.06.2008 року представниками ПрАТ Льлвівобленерго було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, зафіксоване в акті про порушення 08946 від 20.06.2008 року. Комісія енергопостачальника дійшла висновку про причетність відповідача до вказаного правопорушення. Рішення комісії зафіксоване в протоколі 08943 від 10.07.2018 року. Згідно з ч.3 п. 37 Правил користування електричною енергією для населення, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними Споживачем під час користування електричною енергією. Споживач, в свою чергу, несе відповідальність відповідно до чинного законодавства, в силу порушення п. 48 Правил користування електричною енергією для населення. Відтак, просить стягнути з відповідача в свою користь суму заподіяних збитків, внаслідок порушення Правил користування електричною енергією для населення в розмірі 18\~328 (вісімнадцять тисяч триста двадцять вісім) гривень 80 коп. та понесені судові витрати. Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 06 квітня 2021 року закрито підготовче\~провадження та\~призначено до\~розгляду по суті цивільну\~справу. В чергове судове засідання учасники судового процесу не прибули, хоч належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи. Представник позивача подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує, просить задоволити, щодо ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач у судове засідання не прибув, про причини неявки суд не повідомив, хоч належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи. Заяви про слухання справи у його відсутності та відзиву на позовну заяву суду не надав. Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. У зв`язку з неявкою учасників справи в судове засідання, відповідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України,\~розгляд справи\~проведено судом\~за відсутності\~осіб,\~які беруть\~участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. У відповідності до ч.1 ст.4 цього кодексу, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України\~закріплено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. \~ \~ Відповідно\~до ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Пункт 53 ПКЕЕН (в редакції від 26 грудня 2011 року) визначає, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Як вбачається з копії акта про порушення №08884 від 08 травня 2018 року, представниками ПАТ «Львівобленерго» встановлено порушення правил користування електричною енергією для населення за адресою [ADDRESS] . Згідно акту про порушення від 20 червня 2018 року відповідач з актом ознайомлений, про що свідчить його особистий підпис. Як вбачається з копій протоколів від 22.06.2018р. та від 10.07.2018р., які складені відповідно до актів про порушення, комісія встановила, що вартість не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН електричної енергії склала відповідно 18\~141 (вісімнадцять тисяч сто сорок один) гривень 36 коп. та 187 (сто вісімдесят сім) гривень 44 коп., що разом становить 18\~328 (вісімнадцять тисяч триста двадцять вісім) гривень 80 коп. Позивачем долучено до матеріалів справи повідомлення від 03.07.2018р. та від 02.08.2018р. про сплату вартості електричної енергії, однак станом на день подання позову кошти відповідачем не сплачені. Відповідно до ст.525,\~526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог, відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до\~ст.610 ЦК України, порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання. Відповідно до\~ст.612 ЦК України, боржник вважаться таким, що прострочив виконання зобовязання, якщо він не приступив до виконання зобовязання або не виконав його в строк, встановлений договором або законом. Разом з тим, згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи та юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з п. 37 ПКЕЕН (в редакції від 26 грудня 2011 року та від 23 серпня 2016 року) енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Споживач в свою чергу відповідно до п. 48 ПКЕЕН (в редакції від 26 грудня 2011 року та від 23 серпня 2016 року) несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією. Для спростування доводів позову відповідач не скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву, жодних належних і допустимих доказів, визначених законом, суду не надав. Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч.1 ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Статтею 81\~ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ст.129 Конституції України, основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до ст.263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Абз. 4 п.2 постанови Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009р. №14 «Про судове рішення у цивільній справі», обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викаденого,

Outcome: approved