Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-07 00:00:00

Позивач, Державна екологічна інспекція у Чернівецькій області, звернувся до суду з позовом, в якому просить ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача [PERSON] гроші в сумі 9351 гривень 33 копійки матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок незаконної рубки дерев. Позовні вимоги мотивує тим, що під час проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства спеціалістами Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області у період з 12.04.2017р. по 18.04.2017р. встановлено, що відповідач гр.[PERSON] 16.02.2017р. скоїв незаконну рубку 2-х сироростучих (вітровальних) дерев породи клен діаметром пнів 24 см та 40 см на території ВСП «Львівська дистанція захисних лісонасаджень» у кварталі 107 виділ 29 Коломия - Чернівці, км 141 пк. 3-5 (зліва) без відповідних дозвільних документів. 12.04.2017 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Держекоінспекції у Чернівецькій області складений протокол за №008713 про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за ст.65-1 КУпАП. Постановою про накладення адміністративного стягнення від 12.04.2017р. за №008713 [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення в сумі 119,00 гривень штрафу, які він добровільно сплатив того ж дня. Вважають, що у зв'язку із порушенням вимог Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» відповідач несе зобов'язання відшкодувати збитки, заподіяні порушенням природоохоронного законодавства в повному обсязі, а тому просять стягнути з відповідача завдану шкоду, заподіяну внаслідок незаконної рубки дерев в сумі 9351,33 грн., згідно розрахунку, проведеного відповідно до ПКМУ №665 від 23.07.2008 року «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». Просить одночасно стягнути з відповідача сплачені судові витрати по справі в сумі 1600 грн. Представник позивача Коцан В.Я. в судовому засіданні позов підтримав з підстав, зазначених у позовній заяві, та пояснив, що постанова про накладення адміністративного стягнення на гр.[PERSON] набула законної сили. Відповідач добровільно сплатив передбачений постановою штраф, визнав свою вину у вчиненому правопорушенні, а тому є всі підстави для задоволення позову. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав. При цьому пояснив, що спилявши без відповідного дозволу два дерева клена у захисному лісонасадженні, він дійсно вчинив адміністративне правопорушення, за що вже поніс відповідне покарання, сплатив штраф. Однак, він категорично не згідний із стягненням з нього матеріальної шкоди, оскільки два дерева клен, що спиляні ним, були вітровальними, тобто пошкодженими до припинення росту - повалені вітром дерева з корінням, які вже не уявляли собою екологічну (зихисну) цінність та відповідно до Санітарних правил в лісах підлягали вирубці. Вважає, що спиляні два дерева були пошкоджені вітровалом, а не внаслідок його дій. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази у справі, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підставний і підлягає задоволенню з наступних підстав. Із Акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів ВСП «Львівська Дистанція захисних лісонасаджень» (захисні насадження на території Чернівецької області) від 12.04 - 18.04.2017р., вбачається, що під час заходу виявлено, що у кварталі 107 виділ 29 Коломия - Чернівці, км 141 пк. 3-5 (зліва) , в захисних лісових насадженнях залізниці виявлено незаконну порубку не відведених в рубку 2 вітровальних (сироростучих) дерев породи клен (перелікова відомість додається до акту перевірки). На кореневих лапах пнів незаконно зрізаних дерев були відсутні клейма для відводу дерев в рубку. Дана порубка 2х вітровальних (сироростучих) дерев скоєна 16.02.2017 року [PERSON] Діаметри пнів незаконно зрубаних дерев замірялись працівниками ВСП «Львівська дистанція захисних лісонасаджень» повіреною рулеткою та зазначались як середнє арифметичне значення між найбільшим та найменшим замірами діаметрів. Замір проводився за фактичним зрізом. Вищезазначене є порушенням ст.ст. 12,40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» (а.с.5-10). Факт вчинення відповідачем [PERSON] адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1 КУпАП, доводиться також протоколом про адміністративне правопорушення від 12.04.2017 року № 008713, постановою про накладення адміністративного стягнення від 12.04.2017 року № 008713, письмовими визнавальними поясненнями [PERSON] по суті справи від 12.04.2017 року , які є логічними, послідовними та узгоджуються між собою (а.с. 12-15). Із даних адміністративних матеріалів вбачається, що 16.02.2017 року [PERSON] в межах захисних лісових насаджень залізниці «Львівська дистанція захисних лісонасаджень» у кварталі 107 виділ 29 Коломия - Чернівці, км 141 пк. 3-5 (зліва) здійснив знищення (незаконну порубку) дерев вітровальних, що є порушенням ст. ст. 12,40,68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». За дане правопорушення [PERSON] сплатив штраф 119 грн. 12.04.2017 року. Відповідно до розрахунку від 18 квітня 2017 року, здійсненого держінспектором з ОНПС, згідно постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року №665 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», розміру шкоди, заподіяної захисним лісовим насадженням внаслідок незаконної порубки [PERSON] 16.02.2017 року 2х вітровальних (сироростучих) дерев породи клен на території ВСП «Львівська дистанція захисних лісонасаджень» - становить 9351,33 грн. (а.с.11). Відповідно до ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», громадяни України зобов'язані: а) берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища; б) здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів; в) не порушувати екологічні права і законні інтереси інших суб'єктів; г) вносити штрафи за екологічні правопорушення; д) компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Згідно ст. 40 зазначеного Закону, використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов'язкових екологічних вимог: а) раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; б) здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. Норма ч.5 статті 68 вказаного Закону передбачає відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Згідно ч.2 п.1 ст. 105 Лісового Кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Згідно ст.. 107 Лісового Кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Таким чином, із наведеної норми слідує, що притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ст. 65-1 КУпАП та сплата ним штрафу за дане правопорушення, не звільняє його від відповідальності відшкодувати шкоду, заподіяну ним внаслідок незаконної рубки дерев. Адже в судовому засіданні встановлено, що 16.02.2017 року [PERSON] скоїв незаконне спиляння, а саме відділив стовбури від кореня, 2-х (сироростучих) вітровальних дерев, що не втратили товарних якостей деревини, породи клен діаметром пнів 24 см та 40 см на території ВСП «Львівська дистанція захисних лісонасаджень» у кварталі 107 виділ 29 Коломия - Чернівці, км 141 пк. 3-5 (зліва) без відповідних дозвільних документів. В своїх письмових поясненнях 12.04.2017 року, а також в судовому засіданні [PERSON] підтвердив факт вчинення ним адміністративного правопорушення - спиляння двох вітровальних дерев у захисній смузі лісів, що були повалені вітром. На думку відповідача, вивернуті вітром дерева із коріннями, внаслідок погодних умовам, не являли собою вже екологічну (захисну) цінність та відповідно до Санітарних правил в лісах підлягали вирубці. Проте, згідно п.7 Порядку поділу лісів на категорії та виділення особливо захисних лісових ділянок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.05.2007 року №733, до категорії захисних лісів відносяться лісові ділянки, що виконують функцію захисту навколишнього природного середовища та інженерних об'єктів від негативного впливу природних та антропогенних факторів , зокрема: 1). Лісові насадження лінійного типу (полезахисні лісові смуги, державні захисні лісові смуги, лісові смуги уздовж забудованих територій населених пунктів); 2). Лісові ділянки (смуги лісів), розташовані у смугах відведення каналів, залізниць та автомобільних доріг. Отже, захисні ліси - це захисні смуги лісів, в тому числі вздовж залізниць, незалежно від того чи дерева в даній смузі є сироростучими чи вітрувальними, вони мають важливе значення для захисту навколишнього природного середовища та інженерних об'єктів від негативного впливу природних та антропогенних факторів. Разом з тим, згідно п.2 Санітарних правил в лісах України, заходи з поліпшення санітарного стану лісів здійснюються власниками лісів. Постійними лісокористувачами з метою оздоровлення насаджень у максимально стислі строки за умови недопущення негативного впливу на навколишнє природне середовище. Зазначені заходи є частиною комплексу профілактичних заходів, які здійснюються з метою збереження стійкості насаджень, запобігання розвитку патологічних процесів у лісі. Зменшення шкоди, що завдається шкідниками, хворобами, ліквідації наслідків аварій та стихійного лиха. Таким чином, громадянин [PERSON] не наділений повноваженнями здійснювати заходи з поліпшення санітарного стану лісів, а тим більше не наділений був повноваженнями здійснювати спилювання вітровальних дерев, які, на його думку, підлягали вирубці. Отже, порушником [PERSON] була вчинена незаконна порубка вітрувальних (сироростучих) дерев, що не втратили товарних якостей деревини, до ступеня припинення росту (з відділенням від кореневої системи) в захисній смузі лісів, за що його притягнуто до адміністративної відповідальності, згідно постанови, яка ним не оскаржена, виконана. Норма ч.5 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», передбачає матеріальну відповідальність громадян за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року №665 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» . Беручи до уваги зазначені обставини, суд приходить до висновку, що із [PERSON] слід стягнути матеріальну шкоду, спричинену ним незаконною рубкою вітрувальних дерев, що не втратили товарних якостей деревини, оскільки відповідач не надав суду належних доказів на спростування обставин, викладених в позовній заяві. Із ст. 60 ЦПК України вбачається, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, а тому із [PERSON] слід стягнути на користь Державної екологічної інспекції у Чернівецькій області 1600 гривень сплаченого нею судового збору. На підставі ст. 15,30, 60, 61, 62, 85, 88, 212, 213, 215, 218 ЦПК України, ст. 105, 107 ЛК України, ст. 1166 ЦК України, ст. 12,40,68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», суд

Outcome: approved