Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-12 00:00:00

Позивач в порядку, визначеному ст. ст.\~55,\~56 Конституції України,\~ст. 1176 ЦК України, Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативну розшукову діяльність, органів досудового слідства, прокуратури і суду» звернувся до суду із позовними вимогами про відшкодування йому матеріальної та моральної шкоди. Позов обґрунтував тим, що 20 травня 2017 року тимчасово виконуючим обовязки начальника міжрайонного відділу №3 управління захисту економіки в Кіровоградській області департаменту захисту економіки Національної поліції України старшим лейтенантом поліції [PERSON] складено протокол №30/17 відносно [PERSON], про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення, ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції». Підставою складання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП зазначено, що в звязку з припиненням діяльності, повязаної з виконанням функцій держави та місцевого самоврядування [PERSON] допустив порушення аб. 1 ч. 2 ст. 45 ЩЗУ «Про запобігання корупції». Постановою Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 05 липня 2017 року провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП закрито у звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення з підстав відсутності порушення вимог законодавства [PERSON] щодо строків подання декларації особою, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, при звільненні у звязку з відставкою. Вважає складання протоколу №30/17 від 20.05.2017 про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, аб.1 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» незаконним і таким, що спричинило завдання йому моральної шкоди, оскільки є таким, що підірвало його авторитет як судді, який доброчесно тривалий час обіймав посаду судді не порушуючи своїх обовязків, потягло за собою психоемоційне напруження, переживання. Просить стягнути з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України, шляхом списання коштів з Єдиного казначейського рахунку на мою користь на відшкодування моральної шкоди 4800 грн..\~\~\~ Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 22 вересня 2017 року залучено до участі у справі в якості співвідповідача Управління захисту економіки в Кіровоградській області, (м.Кропивницький, вул.. Велика Перспективна, 30), (а.с.52-53).\~ Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 06 жовтня 2017 року залучено до участі у справі в якості належного відповідача [PERSON] захисту економіки Національної поліції України, (а.с.77). Представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та пояснив, що незаконним складанням протоколу №30/17 відносно [PERSON], про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення, ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції». Підставою складання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, про що зазначено в постанові Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 05 липня 2017 року, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП закрито у звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, негативно вплинуло та психологічний стан позивача [PERSON], останній важко переніс розголос у суспільстві навіть сам по собі факт складання відносно нього, як у судді у відставці за вислугу років, протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, що підірвало його авторитет та змусило звернутися до медичного закладу з метою отримання належного медичного лікування від перенесеного, що мало місце 22.06.2017. Також, представник позивача звернув увагу на наявність ухвали колегії суддів судової палати у цивільних справах ВСУ від 03.03.2010, якою встановлено, що питання відшкодування завданої шкоди, незаконним притягнення до адміністративної відповідальності підлягає вирішенню в порядку позовного провадження та з підстав п. 4 ч. 1 ст. 2 Закону №266/94-ВР та ч. 6 ст. 1176 ЦК України. Представник ГУНП в Кіровоградській області заперечив проти позову подавши письмові заперечення, вважає, що є неналежним позивачем у справі, оскільки Управління захисту економіки в Кіровоградській області не входить до складу ГУНП, а знаходиться у безпосередньому підпорядкуванні та входить до складу [PERSON] захисту економіки Національної поліції України, (а.с.103-106). Представник прокуратури Кіровоградської області заперечив проти позову подавши письмові заперечення, в яких зазначив про відсутність підстав відшкодування шкоди, завданої громадянинові, перелік яких визначено ч. 1 ст. 1 ЗУ ««Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» та просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог до прокуратури Кіровоградської області, (а.с.46- 49). Представник [PERSON] захисту економіки Національної поліції надав суду заперечення проти позову, просив в задоволенні позовних вимог відмовити посилаючись на відсутність підстав, передбачених ч. 1 ст. 1 ЗУ ««Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» та ст. 1176 ЦК України просив справу розглядати без участі представника, (а.с.98-101). Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, надав суду письмові пояснення та просив суд відмовити позивачу в задоволенні позову, вказав на відсутність підстав відшкодування шкоди, завданої громадянинові, перелік яких визначено ч. 1 ст. 1 ЗУ ««Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» та просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог до прокуратури Кіровоградської області, (а.с.62-73). Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 18 січня 2018 року призначено підготовче судове засідання за правилами загального позовного провадження в справі позовом [PERSON] до [PERSON] управління національної поліції в Кіровоградській області, прокуратури Кіровоградської області, Державної казначейської служби України, третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору старший лейтенант поліції [PERSON], (а.с. 162-163). Представник відповідача [PERSON] Кіровоградської області надав суду відзив на позовну заяву [PERSON] просив відмовити в задоволенні позовних вимог до [PERSON] Кіровоградської області з підстав відсутності позовних вимог до [PERSON] Кіровоградської області, (а.с.170-174). Представник відповідача [PERSON] управління національної поліції в Кіровоградській області, Державної казначейської служби України, Управління захисту економіки в Кіровоградській області , [PERSON] захисту економіки Національної поліції України, третя особа без самостійних вимог, щодо предмету спору старший лейтенант поліції [PERSON] повідомлені про час розгляду справи належним чином. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що 20 травня 2017 року тимчасово виконуючий начальника міжрайонного відділу № 3 управління захисту економіки в Кіровоградській області [PERSON] захисту економіки Національної поліції України [PERSON] складено протокол № 30/17 про вчинення адміністративного правопорушення , повязаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення, ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» відносно [PERSON], (а.с. 5-8). Постановою Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 05 липня 2017 року провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП закрито у звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, (а.с.9-10). Випискою з протоколу засідання ЛК № 35 від 03.10.2017 підтверджується звернення 22.06.2017 за медичною допомогою позивача [PERSON] з підстав погіршення стану здоровя, внаслідок чого рекомендовано прийняття заспокійливих ліків та виключення стресів, (а.с.81). Як свідчать матеріали справи, період часу з складання протоколу № 30/17 про вчинення адміністративного правопорушення , повязаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення, ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» відносно [PERSON], по час постановлення постанови Онуфріївського районного суду Кіровоградської області від 05 липня 2017 року, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито минуло 1 місяць і 15 днів. Згідно зі\~ст.56 Конституції України\~кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Відповідно до\~статті 16 Цивільного кодексу України\~ кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Статтею 23 ЦК України\~визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч.ч.6,7\~ст.1176 ЦК України,\~шкода, завдана фізичній або юридичній особі внаслідок іншої незаконної дії або бездіяльності чи незаконного рішення органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується на загальних підставах. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, встановлюється законом. Пунктом четвертим ч.1\~ст.2 Закону України № 266/94-ВР «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду», Право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках закриття справи про адміністративне правопорушення. Згідно ч.5,6 ст. 4 Закону № 266/94-ВР Відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв'язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру. Таким чином, незаконне складання протоколу №30/17 про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення, ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» відносно [PERSON] свідчить про порушення прав позивача та заподіяння\~йому\~моральної шкоди, яка відповідно до Закону провадиться за рахунок коштів Державного бюджету. Відповідно до\~ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Виходячи зі змісту ч. 2,\~ст. 23 ЦК України\~та Постанови Пленуму Верховного Суду № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, завданих фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди, межі якого визначаються у кратному співвідношенні з мінімальним розміром заробітної плати чи неоподатковуваним мінімумом доходів громадян, слід виходити з розміру мінімальної заробітної плати, що був установлений на час розгляду справи. \~\~\~\~ Вказана правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України у справі №6-2203цс15 від 02 грудня 2015 року та відповідно до\~ст.360-7 ЦПК України. Згідно статті 8 Закону України від 21 грудня 2016 року № 1801-VIII\~«Про Державний бюджет України на 2017 рік», установлено мінімальну заробітну плату у місячному розмірі: з 1 січня - 3200 гривень. Враховуючи фактичні обставини справи, тривалість часу між складанням протоколу та постановлення судом постанови про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, глибину його переживань у звязку з врученням протоколу про вчинення адміністративного правопорушення , вимушені життєві хвилювання через розголос такої інформації серед жителів міста за місцем проживання позивача, де останній чинив правосуддя в Світловодському міськрайонному суді Кіровоградської області, у звязку з цим, з урахуванням вимог розумності і справедливості, суд вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі в сумі 4800 грн. Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 року №845(у редакціїпостанови КМ України від 30.01.2013 року № 45), визначено, що казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду. Тому 4800 грн. підлягають до стягнення з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь позивача на вішкодування моральної шкоди.

Outcome: approved