Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-10 00:00:00

Позивач звернувся в суд з позовом Вашківецької міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини В позові вказувала що [INFO] помер її батько, [PERSON], 06.08.2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану Чернівецького міського управління юстиції було складено актовий запис № 1614 та видано свідоцтво про смерть серія [NUMBER] . [PERSON] постійно проживав і перебував на реєстраційному обліку за місцем постійного проживання в [ADDRESS], по день його смерті. На день смерті батька разом з ним в житловому будинку ніхто не був зареєстрований, що підтверджується довідкою Карапчівської сільської ради № 38 від 07.11.2016 р. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина до якої входить: право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності колгоспу «Червона калина», розміром 0.74 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що знаходиться в с. Карапчів, Вижницького району, Чернівецької області . Інших спадкоємців немає, що підтверджується відсутністю будь яких відомостей в матеріалах спадкової справи № 289 /2016, яка перебуває в провадженні державного нотаріуса Вижницької державної нотаріальної контори. Факт родинних відносин між нею та батьком підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] Зазначала, що як спадкоємець за законом звернулася до державного нотаріуса Вижницької державної нотаріальної контори, за її заявою було заведено спадкову справу № 289/2016 . 16.12.2016 р. державним нотаріусом Вижницької державної нотаріальної контори Мицкан Ж.І., в результаті вивчення нею поданих документів з метою оформлення своїх спадкових прав після смерті батька, було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії в якій зазначається, що вона, як спадкоємець звернулася із заявою видати свідоцтво про право на спадщину за законом на майно гр. [PERSON], померлого [INFO] у зв'язку із тим, що пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини та відсутній факт прийняття нею спадщини, а вчинення такої нотаріальної дії без визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, суперечить чинному законодавству України . Протягом шестимісячного строку встановленого законом для прийняття спадщини, перебувала на стаціонарному лікуванні, оскільки страждає на хронічні захворювання опорно-рухового апарату, що підтверджується довідкою № 0607 від 21.03.2009 р. Хоча лікування проходило з певною періодичністю проте стан здоров'я не давав змоги звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Вважала, що причина невчасного звернення до нотаріальної контори для оформлення спадщини є поважною, спадкоємців які б прийняли спадщину за законом немає, тому змушена звернутись до суду даним позовом . Просила визнати за нею додатковий строк терміном 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Представник позивача [PERSON] в судове засідання не з'явилася . В адресованій суду заяві позов [PERSON] підтримує та просить справу розглядати у її відсутність. Представник Вашківецької міської ради у суд не з'явився, однак від нього надійшла письмова заява про розгляд справи без його участі, заявлений позов визнає. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню. Судом встановлено, 05 серпня 2008 року помер батько позивача [PERSON] , що підтверджується реєстровим записом в свідоцтві про смерть №1614 від [INFO]. Після його смерті відкрилася спадщина в [ADDRESS]. На день смерті [PERSON] разом з ним в житловому будинку ніхто не був зареєстрований, що підтверджується довідкою Карапчівської сільської ради № 38 від 07.11.2016 р. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина до якої входить: право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності колгоспу «Червона калина», розміром 0.74 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що знаходиться в с. Карапчів, Вижницького району, Чернівецької області . Інших спадкоємців після смерті [PERSON] не має. Державним нотаріусом Вижницької державної нотаріальної контори Мицкан Ж.І., 16.12.2016 р. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії в якій зазначається, що [PERSON], як спадкоємець звернулася із заявою видати свідоцтво про право на спадщину за законом на майно гр. [PERSON], померлого [INFO] у зв'язку із тим, що пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини та відсутній факт прийняття нею спадщини, а вчинення такої нотаріальної дії без визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, суперечить чинному законодавству України . Згідно довідки та виписки ПП МЦ «Меднеан» з 06.08.2008 по 18.08.2017 року позивач знаходилася на амбулаторному лікуванні з діагнозом - хронічний больовий синдром на фоні протрузій 24-25 . Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК) , а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Частиною 1 статті 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи Статтею 60 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Частиною 1 статті 64 ЦПК України встановлено, що письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. Таким чином, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги позивача обґрунтовані і підлягають задоволенню. На підставі 1223, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved