Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-17 00:00:00

Позивачем [PERSON] подано вище вказану позовну заяву до відповідача Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини тривалістю в 1 (один) місяць. Позов мотивується тим, що 02 березня 2013 року померла баба позивача - [PERSON], 1939 року вродження, про що виконавчим комітетом Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області видано свідоцтво про смерть серії 1-ТП № 210681 від 04.03.2013 року. 04 квітня 1993 року помер батько позивача та син [PERSON] - [PERSON], [INFO]. Позивач був впевнений, що спадкового майна у баби немає, тому до нотаріальної контори після смерті не звертався, вважав що спадкового майна не існує. У жовтні 2016 року у речах належних померлій матері позивача та невістка померлої - [PERSON], яка до смерті доглядала [PERSON], було знайдено державний акт на право власності на земельну ділянку площею 2,1890 га, розташовану на території Райгородоцької сільської ради Бердичівського району Житомирської області, призначенням для ведення особистого селянського господарства. Звернувшись до приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті баби [PERSON], позивачу було відмовлено у зв'язку з відсутністю факту прийняття спадщини. На день смерті спадкодавиці він не був з нею зареєстрований згідно довідки № 1017 від 27.10.2016 року, виданої Райгородоцькою рльською радою Бердичівського району Житомирської області. Крім того, позивач позбавлений можливості подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу на підставі письмової згоди інших спадкоємців, які прийняли спадщину, у зв'язку з відсутністю останніх. У звязку з вище викладеним, позивач просить суду визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини з поважних причин. В судове засідання позивач та його представник на підставі довіреності від 27.10.2016р. [PERSON] не зявились, надали суду письмову заяву про розгляд справи без їх участі, позовну вимогу підтримали, просили суд її задовольнити з наведених у позові підстав. Представник відповідача в судове засідання не зявився, надав суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнав, не заперечив проти задоволення. В зв'язку з неявкою в судове засідання сторін розгляд справи проводиться відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України. Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, ознайомившись з матеріалами цивільної справи та проаналізувавши їх у сукупності, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до статті 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень та не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частинами 1 та 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного [PERSON] України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. [PERSON] відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Враховуючи вище викладене, суд вважає за можливим визначити позивачу додатковий строк тривалістю в 1 (один) місяць для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного та

Outcome: approved