Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-10 00:00:00

Позивач за первісним позовом, звернулася до суду із зазначеною позовною заявою, в якій просила встановити порядок користування квартирою, що розташована за адресою: [ADDRESS] , наступним чином: [PERSON] виділити у користування житлову кімнату площею 18,34 кв.м., [PERSON] і та [PERSON] - кімнати площею 13,27 кв.м. та 13,92 кв.м. та балкон площею 3, 49 кв.м.; залишити у спільному користуванні: кухню площею 10,93 кв.м., туалет площею - 1,21 кв.м., ванну площею - 3,96 кв.м., вітальню площею 15 кв.м., а також балкон площею 3,53 кв.м. Крім того, просила суд зобов`язати КП «Житло - сервіс» провести розподіл особових рахунків на вказану квартиру, згідно встановленого порядку користування приміщенням квартири. В обгрунтування своїх вимог позивач за первісним позовом зазначає, що її дядько [PERSON] , разом із членами сім`ї: дружиною - [PERSON] , дочою - [PERSON] та позивачем - [PERSON] набули право користування на квартиру, яка розміщена за адресою : [ADDRESS] . Вказана квартира складається з трьох кімнат : площею 18,34 кв.м., 13,27 кв.м. та 13,92 кв.м., двох балконів, кухні, ванної та туалету, а також прихожої. Весною 2018 року [PERSON] помер. Після смерті [PERSON] , відповідачі почали чинити позивачу перешкоди у користуванні квартирою шляхом недопуску до квартири, висунення вимог про негайне звільнення квартири, періодично без дозволу користуються приватними - особистими речами позивача, що порушує її право користування квартирою, тому виникла необхідність звернення з даним позовом. Відповідачі за первісним позовом подали суду зустрічний позов про встановлення порядку користування житлом, вказавши, що дійсно відповідно до ордеру № 0106670 на жиле приміщення від 16.11.2017 року, виданого на підставі Розпорядження Оболонської РДА в м.Києві № 678 від 16.11.2017 року, [PERSON] разом із дружиною - [PERSON] , дочкою - [PERSON] та племінницею - [PERSON] вселився до квартири [ADDRESS] . З моменту вселення, [PERSON] разом з чоловіком [PERSON] . користувались житловою кімнатою площею 18,34 кв.м., [PERSON] - житловою кімнатою площею 13,92 кв.м., [PERSON] - житловою кімнатою площею 13,27 кв.м. та балконом площею 3,49 кв.м. Після смерті чоловіка, [PERSON] продовжує користуватись житловою кімнатою площею 18,34 кв.м., [PERSON] - житловою кімнатою ощею 13,92 кв.м., та [PERSON] разом зі своїм співмешканцем - житловою кімнатою ющею 13,27 кв.м. та балконом площею 3,49 кв.м. Разом з тим, після смерті [PERSON] , [PERSON] разом зі своїм співмешканцем почала чинити перешкоди позивачам за зустрічним позовом в користуванні квартирою, постійно влаштовує сварки. [PERSON] навіть змушена була викликати поліцію. На підставі викладеного позивачі за зустрічним позовом просили суд встановити наступний порядок користування спірною квартирою: кімнату площею 18,34 кв.м., виділити в користування [PERSON] ; кімнату площею 13,92 кв.м., виділити в користування [PERSON] ; кімнату площею 13,27 кв.м. та балкон площею 3,49 кв.м., виділити в користування [PERSON] ; інші приміщення залишити в загальному користуванні. В судовому засіданні позивач за первісним позовом та її представник підтримали позовні вимоги за первісним позовом. Що стосується зустрічного позову, то [PERSON] та її захисник заперували щодо його задоволення. Відповідачі за первісним позовом та представник відповідача [PERSON] не визнали первісний позов та просив задовольнити зустрічні позовні вимоги. Представник третьої особи у судове засідання не з`явилась, однак подала до суду клопотання про розгляд справи у її відсутності, вирішення спору залишила на розсуд суду. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків. Судом встановлено, що відповідно до ордеру № 0106670 на жиле приміщення від 16.11.2017 року, виданого на підставі Розпорядження Оболонської РДА в м.Києві № 678 від 16.11.2017 року, [PERSON] разом із дружиною - [PERSON] , дочкою - [PERSON] та племінницею - [PERSON] отримав та вселився до квартири [ADDRESS] . Як вбачається з технічного паспорту вказана квартира складається з трьох кімнат житловою площею 45,53 кв.м., у тому числі: житлової кімнати площею 18,34 кв.м., житлової кімнати площею 13,27 кв.м. та житлової кімнати площею 13,92 кв.м.; коридору площею 15,00 кв.м., кухні площею 10,93 кв.м., двох балконів площею 3,53 кв.м. та 3,49 кв.м., туалету площею 1,21 кв.м., ванної кімнати площею 3,96 кв.м. Між [PERSON] та [PERSON] 22.05.2010 року було укладено шлюб, відповідно до свідоцтва про шлюб виданого 22.05.2010 року ВРАЦС Оболонського РУЮ у м.Києві, актовий запис №543. Крім того, 06.09.2010 року у [PERSON] та [PERSON] народилась дитина [PERSON] , що вбачається зі свідоцтва про народження від 14.04.2010 року, видане ВРАЦС Вишгородського РУЮ Київської області, актовий запис №06 від 27.05.2005 року. Відповідно до свідоцтва про смерть від 24.03.2018 року, [PERSON] у віці 45 років - помер. [PERSON] є племінницею [PERSON] та [PERSON] та двоюрідною сестрою [PERSON] , що сторонами не оспорюється. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 156 ЖК України члени сім`ївласника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Згідно з ч. 2 ст. 64 ЖК України до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Відповідно до ст. 47 ЖК України житлова площа має видаватися з розрахунку 13,56 квадратних метрів на одного члена сім`ї. Відповідно до положень ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. За відсутності згоди порядок володіння та користування майном визначається судом за позовом одного або декількох співвласників. Таким чином, підставою для звернення до суду з позовом про визначення порядку володіння та користування майном, яке перебуває у спільній частковій власності одного із співвласників, є відсутність згоди щодо порядку володіння та користування таким майном з іншими співвласниками. Звернення до суду із позовом про визначення порядку володіння та користування майном є одним із прав власника, передбаченим ст. 319, 358 ЦК України. [PERSON] звертаючись до суду із первісним позовом зазначала, що вона має право на зайняття кімнати житловою площею 18,34 кв.м., оскільки вона наразі проживає із чоловіком однією сім`єю без реєстрації шлюбу, проте вказана особа не є членом сім`ї наймача, та не зареєстрована, а лише проживає в ній, тому законом передбачені підстави для визначення порядку користування квартирою відсутні. З огляду на наведе, суд вважає за можливе задовольнити зустрічний позов та встановити порядок користування квартирою, визначений на разі у спірній квартирі, що розташована за адресою: [ADDRESS] , а саме: кімнату площею 18,34 кв.м., виділити в користування [PERSON] ; кімнату площею 13,92 кв.м., виділити в користування [PERSON] ; кімнату площею 13,27 кв.м. та балкон площею 3,49 кв.м., виділити в користування [PERSON] ; інші приміщення: коридор площею 15 кв.м., кухню площею 10,93 кв.м., балкон площею 3,53 кв.м, .туалет площею - 1,21 кв.м., ванну площею - 3,96 кв.м. - залишити в загальному користуванні. Що стосується вимог позивача за первісним позовом щодо визначення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків, то останні суд вважає необгрунтованими, оскільки [PERSON] у позові та у поясненях наданих у судових засіданнях не надано належних та допустимих доказів на підтвердження своїх позовних вимог, а тому в задоволенні первісного позову слід відмовити. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи задоволення зустрічного позову та відмову в задоволенні первісного позову, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] , [PERSON] витрати по сплаті судового збору в розмірі по 704,80 грн. кожній.

Outcome: approved