Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-03 00:00:00

Позивач звернувся в суд з позовом про стягнення матеріальної шкоди , посилаючись на те , що в період з 11.08.2016р. по 31.05.2018р. на праві договору оренди винаймав нежилі приміщення з [ADDRESS] . Зазначав, що в травні 2018 року відбувалось залиття нежилого приміщення. Відповідно до Акту про залиття нежилих приміщень від 21.05.2018 року, складеного працівниками ОСББ «КВАРТАЛ ДРУЖБИ», зафіксовано, що 19.05.2018 року о 9 годині 50 хвилин відбулось залиття вказаних приміщень, внаслідок виходу з ладу (протікання) фільтру очистки холодної води у квартирі [ADDRESS] . Також комісією було встановлено , що позивачу завдано збитків в зв`язку з затопленням товару на загальну суму 49 790 грн. Просить стягнути з відповідача як власника квартири [ADDRESS] на його користь відшкодування завданої матеріальної шкоди 49 790 грн. , судові витрати.В судовому засіданні представник позивача позов підтримала. Відповідач проти позову заперечував, вказував на те що залиття сталось не з його вини та не підтверджено спричинення матеріальної шкоди. Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 23.10.2018р. відкрито провадження по справі. Суд, заслухавши покази представників сторін, дослідивши письмові матеріали справи , приходить до слідуючого. Встеновлено , що позивач -ФОП [PERSON] в період з 11.08.2016р. по 31.05.2018р. на праві договору оренди винаймав нежилі приміщення з [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до Акту про залиття нежилих приміщень від 21.05.2018 року, складеного працівниками ОСББ «КВАРТАЛ ДРУЖБИ», зафіксовано, що 19.05.2018 року о 9 годині 50 хвилин відбулось залиття вказаних приміщень, внаслідок виходу з ладу (протікання) фільтру очистки холодної води у квартирі [ADDRESS] . Також комісією було встановлено , що позивачу завдано збитків в зв`язку з затопленням товару на загальну суму 49 790 грн. Згідно дослідження визначення розміру збитків, які виникли внаслідок пошкодження галантерейних виробів вітчизняного виробництва Торгово-промислової палати від 12.07.2018р. становить 49 780 грн. (а.с.42) Відповідно до ч.І ст.177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. А статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» №572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язанй використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 5 ст. 319 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Зі змісту ст. 322 ЦК України вбачається, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Тобто тягар утримання майна та відповідальність за нього несе саме власник. Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч.1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.1,2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Посилання відповідача на те , що позивачем завищено розмір матеріального збитку суд вважає необгрунтованим, оскільки відповідач лише припускав, що розмір збитку є значно меншим , але відповідних доказів на підтвердження не надав та доводи позивача нічим не спростував, з клопотанням щодо призначення у справі судової товарознавчої експертизи не звертався. Доказів того, що залиття належних нежилих приміщень, відбулося з вини інших осіб та, як наслідок, відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано. Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності , суд вважає , що залиття сталось з вини відповідача та позовні вимоги позивача про стягнення матеріальної шкоди підлягають задоволенню в розмірі 49 780 грн. Відповідно до ст.141 ЦПК України на користь позивача підлягають відшкодуванню понесені судові витрати - сплачений судовий збір 704,80 грн., які підтверджені документально.

Outcome: approved