Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-30 00:00:00

Позивач в позові вказує, що з відповідачем зареєстрували шлюб 16.08.2006 року в виконкомі Уладівської сільської ради Калинівського району Вінницької області, актовий запис №07. Від даного шлюбу мають неповнолітніх дітей:[PERSON], [INFO]; [PERSON], [INFO]; [PERSON], [INFO]; [PERSON], [INFO]; [PERSON], [INFO]; [PERSON], [INFO]. Спільне сімейне життя з відповідачем не склалося. Шлюбні відносини фактично припинені, спільного бюджету не мають, спільного господарства не ведуть, разом не проживають. Шлюб існує лише формально. Вважає, що сімя розпалась остаточно, спільне життя та збереження шлюбу неможливе.\~ Тому звертається в суд з даним позовом. Ухвалою суду від 21.11.2018 року було заявлено заяву відповідача та надано сторонам строк для примирення тривалістю два місяці. Провадження\~ у справі зупинено до закінчення строку для примирення. 22.01.2019 року ухвалою Калинівського районного суду Вінницької області поновлено провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу. Призначено підготовче засідання на 09 год. 30 хв. 31 січня 2019 року. Позивач в підготовче засідання не з'явилася, проте в матеріалах справи наявна заява про розгляд справи за її відсутності без технічної фіксації судового процесу, позовні вимоги підтримує у повному обсязі. Після розірвання шлюбу просить іменувати її прізвищем «Зінченко». Відповідач в підготовче засідання також не зявився, згідно заяви, наявної в матеріалах справи, позовні вимоги не визнає, шлюб розривати не бажає, розгляд справи просить провести за його відсутності без технічної фіксації судового процесу. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. У відповідності до вимог ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. В звязку з неявкою сторін в судове засідання фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснювалось. Вивчивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази по справі, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Так, в судовому засіданні достовірно встановлено, що позивач з відповідачем зареєстрували шлюб 16.08.2006 року в виконкомі Уладівської сільської ради Калинівського району Вінницької області, актовий запис №07. Від даного шлюбу мають неповнолітніх дітей:[PERSON], [INFO]; [PERSON], [INFO]; [PERSON], [INFO]; [PERSON], [INFO]; [PERSON], [INFO]; [PERSON], [INFO]. Стаття 4 СК\~ України\~ визначає, що шлюб\~ ґрунтується\~ на\~ вільній\~ згоді чоловіка та жінки укласти шлюбні відносини та створити сімю.\~\~ Згідно ст.110 СК України подружжя має право\~ подати до суду заяву про розірвання шлюбу в разі незгоди подальшого збереження шлюбних відносин.\~ Спільне сімейне життя сторін\~ не склалося. Шлюбні відносини фактично припинені, спільного бюджету не мають,\~ спільного господарства не ведуть, проживають окремо. Шлюб існує лише формально. Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду. Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Виходячи з положень постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» передбачене ч. 1 ст. 111 СК вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи. Якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один з них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті. Враховуючи вищевикладене, а також той факт, що сторони строк для примирення не використали, не примирились та позивач наполягає на розірванні шлюбу, суд приходить до висновку, що сімя розпалась остаточно і її подальше збереження буде суперечити інтересам позивача. Окрім того, відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, тому суд вважає за можливе після розірвання шлюбу позивача надалі іменувати прізвищем «Зінченко». На підставі викладеного,

Outcome: approved