Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-07 00:00:00

Позивач в особі свого представника звернулася до суду з позовом до відповідача про стягнення матеріальної шкоди , що заподіяна внаслідок затоплення квартири [ADDRESS]. В обґрунтування позову зазначено, що 26.04.2016 року відбулося затоплення належної їй квартири з квартири, яка належить відповідачу, у результаті чого були частково затоплено гіпсокартонну стелю кімнати, стіну кімнати та підлоги у зв'язку з чим просить стягнути на свою користь з відповідача 6599 грн. в рахунок відшкодування матеріальної шкоди, 1200 грн. витрат за проведення звіту визначення збитків та 551,20 грн. судових витрат, що в сумі складає 8350,20 грн. В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю. Представник відповідача позовні вимоги не визнала та зазначила, що згідно з актом від 26.04.2016 року складеного представниками ЖЕО № 1 мало місце часткове затоплення гіпсокартонної - стелі кімнати - 1 кв.м., стіни кімнати -1,5 кв.м. та підлоги в квартирі [ADDRESS] з квартири № 18, яка розташована на 2-му поверсі даного будинку, по причині аварійної ситуації на внутрішньо квартирній мережі водопостачання в кв. № 18. В свою чергу, в квартирі, що належить відповідачу 26.04.2016 року аварійних ситуацій не виникало. Ні позивач, ні представники ЖЕО 1 не зверталися до відповідача з питанням усунення аварійної ситуації у квартирі відповідача. Свідків, які могли б підтвердити факт залиття квартири № 17 власником квартири № 18 не зазначено. Крім того відсутня й інформація щодо останнього обстеження внутрішньо будинкових мереж ЖЕО № 1 до 26.04.2016 року. Зважаючи на зазначені у акті від 26.04.2016 року розміри пошкодження (1кв.м, 1,5 кв.м) у відповідача виникли сумніви у співмірності розрахунку завданих збитків. Під час ознайомлення з висновком спеціаліста про визначення розміру збитків, завданого залиттям кімнати, встановлено, що позивач звернувся до спеціаліста лише 07.07.2016 року (більше ніж через 2 місяці). Під час складання висновку, спеціаліст виходив зі стану приміщення станом на день огляду і зазначав у звіті про наявність пошкоджень у всьому приміщенні (кімнаті). Проте, зі змісту позову вбачається, що затоплення відбулося 26.04.2016 року і яке полягало у частковому затопленні гіпсокартонної - стелі кімнати - 1 кв.м., стіни кімнати -1.5 кв.м. та підлоги , що не відповідає змісту висновку спеціаліста. З висновку спеціаліста вбачається, що позивач не надав спеціалісту копії акту ЖЕО від 26.04.2016 року, що призвело до виникнення суперечливості у доказах щодо розмірів затоплення, а отже, і визначення розмірів збитків, а тому просила провести судову будівельно-технічну експертизу для визначення розміру , заподіяної шкоди. Судом встановлено наступні факти. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується договором дарування від 13.03.2015 року (а. с. 5-6) та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 34867978 від 13.03.2015 року (а. с. 7). [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об»єктів нерухомого майна щодо об»єкта нерухомого майна (а. с. 8). Згідно з актом від 26.04.2016 року складеним представниками ЖЕО № 1 мало місце часткове затоплення гіпсокартонної - стелі кімнати - 1 кв.м.. стіни кімнати -1,5 кв.м. та підлоги в квартирі [ADDRESS] з квартири № 18, яка розташована на 2-му поверсі даного будинку, по причині аварійної ситуації на внутрішньо квартирній мережі водопостачання в кв. № 18 (а.с.9). В судовому засіданні фактично ці обставини не заперечувались представником відповідача, про інші можливі причини залиття квартири позивача суду не повідомлялось. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів, висновків експертів. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини,на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами,які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини,які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Акт про залиття житлової кімнати від 26.04.2016 року складений та завірений підписами членами комісій в складі: майстра дільниці [PERSON], майстра дільниці [PERSON], юриста Бойко М.В., та затверджений начальником КП «ЖЕО №1 КМР» [PERSON], про те, що за результатами проведеного обстеження квартири [ADDRESS] виявлено: що мало місце часткове затоплення гіпсокартонної стелі кімнати - 1 кв.м., стіни кімнати - 1.5 кв.м., та підлоги, в квартирі [ADDRESS], яка розташована на другому поверсі даного будинку, по причині аварійної ситуації на внутрішньо квартирній мережі водопостачання №18. Зважаючи на зазначені у акті від 26.04.2016 року розміри пошкодження (1кв.м, 1,5 кв.м) у відповідача виникли сумніви у співмірності розрахунку завданих збитків, визначених висновком спеціаліста про визначення розміру збитків, завданого залиттям кімнати. Встановлено, що позивач звернувся до спеціаліста лише 07.07.2016 року (більше ніж за 2 місяці). Під час складання висновку, спеціаліст виходив зі стану приміщення станом на день огляду і зазначав у звіті про наявність пошкоджень у всьому приміщенні (кімнаті). Проте, зі змісту позову вбачається, що затоплення відбулося 26.04.2016 року і яке полягало у частковому затопленні гіпсокартонної - стелі кімнати - 1 кв.м., стіни кімнати -1.5 кв.м. та підлоги, що не відповідає змісту висновку спеціаліста. Згідно зі ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до ст.10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів від 8 жовтня 1992 року № 572 із змінами, внесеними Постановою КМУ від 24 січня 2006 року № 45власники квартир, а також наймачі, орендарі зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків згідно їх призначення, зобов'язані дбати про стан санітарно-технічних приладів, утримувати їх у належному стані, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін , оцінивши докази в їх сукупності , суд дійшов висновку щодо частково задоволення позову , оскільки при наявності акту про залиття, за відсутності будь-яких доказів на його спростування та спростування факту залиття саме з квартири відповідача , згідно висновку судового експерта за результатами проведення судової будівельно - технічної експертизи № 1/17 від 06.04.2017 року (а. с. 115-122) загальний розмір майнової шкоди нанесеної власнику квартири [ADDRESS] залиттям частини житлової кімнати, станом на момент проведення дослідження складає 3777,68 грн. з урахування ПДВ, яка підлягає до стягнення . В іншій частині вимог суд відмовляє у зв»язку з їх необґрунтованістю та безпідставністю. Відповідно до ст. 88 ЦПК України суд також стягує з відповідача на користь позивача відшкодування судового збору в розмірі 429,88 грн. В частині витрат в сумі 1200 грн. за проведення звіту визначення збитків суд дійшов висновку , що відмови, оскільки відповідно до ч. 4 ст. 79 ЦПК України ці витрати не є витратами за проведення судової експертизи.

Outcome: partial