Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-14 00:00:00

Позивачем [PERSON] подано до суду позов до відповідача Седнівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом. Позовні вимоги мотивуються тим, що як спадкоємець за законом не подала нотаріусу у передбачений законодавством строк заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, так як не була обізнана, що спадкоємець за законом першої черги не прийняв спадщину, що є поважною причиною для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. У судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, про день та час судового розгляду справи по суті повідомлена належним чином. Представником позивача [PERSON] подано заяву про проведення судового розгляду справи по суті у відсутність позивача та представника позивача, просить задовольнити позовні вимоги [PERSON] до Седнівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом. У судове засідання представник відповідача - Седнівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області не з`явився, про день та час судового розгляду справи по суті повідомлений належним чином, заяви про відкладення, проведення судового засідання у відсутність представника чи про причини неявки не подано. Ознайомившись з матеріалами справи, судом судом встановлено наступні обставини. У актовому записі про народження виконавчого комітету Васильківської сільської ради Бобринецького району Кіровоградської області за №3 від 07 лютого 1962 року, [PERSON] народився: [INFO] , місце народження: с. Солонцюватка Бобринецького району Кіровоградської області, в графі «батьки» записано: батько: [PERSON] , мати: [PERSON] . У актовому записі про народження Седнівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області за №26 від 03 жовтня 1981 року, [PERSON] народилася: [INFO] , місце народження: с. Інгулець Устинівського району Кіровоградської області, в графі «батьки» записано: батько: [PERSON] , мати: [PERSON] . [PERSON] та [PERSON] зареєстрували шлюб 04 грудня 1999 року, після укладення шлюбу присвоєно прізвище: чоловікові: [PERSON] (актовий запис про укладення шлюбу Седнівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області за №05 від 04 грудня 1999 року). Відповідно до Закону України «Про органи реєстрації актів громадянського стану» документами, що підтверджують родинні відносинами між фізичними особами можуть бути: паспорт, свідоцтва про шлюб, про народження, про розірвання шлюбу, про встановлення батьківства, переміну прізвища, імені. Родинні відносини між [PERSON] та [PERSON] , як рідні сестра та брат по батьківській лінії, підтверджується актовими записами про народження, та актовим записом про реєстрацію шлюбу. [PERSON] помер [INFO] (актовий запис про смерть Олександрівського районного у місті Запоріжжі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області за №3566 від 04 червня 2014 року (видано повторно). Частиною 1 ст.1221, ст.ст.1216,1217, ч.1 ст.1270 ЦК України передбачено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. [PERSON] є другої черги спадкоємцем за законом на спадкове майно брата [PERSON] відповідно до ст.1262 ЦК України, так як у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Абзацами 1,2,3,6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №8 встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст.3 Конституції України, людина визнається в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. Статтею 64 Конституції України передбачено, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Згідно судової практики Європейського суду з прав людини, особа вправі бути юридично необізнаною. При вирішенні майнових спорів, суди зобов`язані враховувати баланс між приватними та публічними інтересами. Якщо спадкоємець протягом зазначених у ст.1270 ЦК України строків (6 місяців) не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не при\-йняв її. Спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, має право звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Якщо суд встановить, що причини пропуску строку для прийняття спадщини були поважними (тривале відрядження, хвороба тощо), то він визначає додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно з правовою позицією Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року (справа №6-1486цс15), відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Таким чином, правила ч.3 ст.272 ЦК України може бути застосовано, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через поважні причини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. [PERSON] , як спадкоємець за законом не подала нотаріусу у передбачений законодавством строк (шість місяців) заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця [PERSON] , так як не була обізнана, що [PERSON] помер внаслідок травм, отриманих 10 травня 2014 року під час дорожньо-транспортної пригоди, що підтверджується матеріалами кримінального провадження та висновком судово-медичної експертизи трупа невідомого чоловіка. Приватним нотаріусом Устинівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Трутень Олександром Яковичем, відповідно до положень ч.1 ст.49 Закону України «Про нотаріат», відмовлено спадкоємцю за законом [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину брата [PERSON] , так як [PERSON] у строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, не подано нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У кримінальному провадженні, відповідно до протоколу пред`явлення трупа на фотознімках для впізнання від 22 травня 2019 року, [PERSON] на зображеннях на трьох фотознімках по загальним рисам обличчя впізнала [PERSON] , який є її братом та загинув 10 травня 2014 року під час дорожньо-транспортної пригоди. [PERSON] про виникнення права на спадщину після смерті брата [PERSON] була обізнана після впізнання трупа невідомого чоловіка, відповідно до матеріалів кримінального провадження та протоколу пред`явлення на фотознімках для впізнання трупа невідомого чоловіка від 22 травня 2019 року. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220, 1222, 1270 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. [PERSON] , яка постійно не проживала зі спадкодавцем, з дня відкриття спадщини у шестимісячний строк подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини. На підставі викладеного, суд вважає причину пропуску позивачем [PERSON] строку на прийняття спадщини поважною причиною з підстав через наявності об`єктивних, істотних труднощів для спадкоємця на вчинення дій щодо прийняття спадщини, що підтверджується матеріалами кримінального провадження та протоколом пред`явлення на фотознімках для впізнання трупа невідомого чоловіка від 22 травня 2019 року. Згідно матеріалів цивільної справи, спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці відсутні, заяву про відмову від спадщини [PERSON] не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою. Таким чином, [PERSON] в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини та захистити своє порушене право не може. При встановлених обставинах, позовні вимоги [PERSON] до Седнівської сільської ради Устинівського Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом підлягають задоволенню. Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. За заявою позивача [PERSON] судові витрати не стягуються (не відшкодовуються) на її користь з другої сторони.

Outcome: approved