Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-20 00:00:00

Позивач звернувся до відповідача з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на наступне. [INFO] помер його рідний дядько - [PERSON] , який мешкав один за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] , виданим Михайлівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актова запис №271. Після його смерті залишилось спадкове майно, житловий будинок, що розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом видане нотаріусом Михайлівської державної нотаріальної контори 27.01.1987 року.Матір спадкодавця [PERSON] , на яку було зареєстровано спадкове майно, житловий будинок, померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом прі смерть серії [NUMBER] , видане Михайлівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, актова запис №290. З метою оформлення своїх спадкових прав він звернувся до державного нотаріуса Михайлівської державної нотаріальної контори з заявою про отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, проте Постановою від 29.07.2020 року за № 394/02-14 йому було відмовлено у вчинені нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском строку на подання заяви на отриманні свідоцтва на спадщину за законом. Вказаний строк було пропущено ним з поважної причини, оскільки на момент смерті він не проживав зі спадкодавцем за однієюа дресою і в нього були відсутні документи на підтвердження родинних відносин з ним, витребування яких потребувало часу.У зв`язку з чим він просить суд визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [INFO] рідного дяді [PERSON] . В судове засідання позивач не з`явився, проте надав заяву про розгляд справи у його відсутність, просить задовольнити позовні вимоги. Представник відповідача Михайлівської селищної ради Михайлівського району Запорізької областів судове засідання не з`явився, проте надав заяву про розгляд справи у його відсутність, заперечень проти позовної заяви не має. Відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК України, з урахуванням заяв учасників справи про слухання справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Згідно до ч.3, ч.4 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 ЦПК України. Враховуючи, що визнання позову відповідачем не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи в підготовчому засіданні. Встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступних висновків. В судовому засіданні встановлено, що позивач є спадкоємцем за законом спадкового майна, що залишилось після смерті [PERSON] , який відповідно до свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] , виданого Михайлівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області 23 жовтня 2019 року, помер [INFO] , у віці 63 років, актовий запис № 271. (а.с.6). Згідно свідоцтва про народження Серії [NUMBER] , виданого с.Михайлівка Райбюро ЗАГС Запорізької області 18 травня 1956 року, [PERSON] народився [INFO] , актовий запис № 82, його батьками є [PERSON] та [PERSON] . (а.с.5). Згідно довідки №834/21.6-04-28, виданої Михайлівським РВ ДРАЦС Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м.Дніпро) 01.09.2020 року, підтверджено факт державної реєстрації народження [PERSON] . [INFO] . Актовий запис про народження № 60 від 03.09.1953 року, складений Михайлівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м.Дніпро). Крім того, підтверджено факт державної реєстрації смерті [PERSON] , [INFO] . Актовий запис про смерть №89 від 23.12.2008 року, складений Виконавчим комітетом Пришибської селищної ради Михайлівського району Запорізької області. (а.с.8). Згідно свідоцтво про право на спадщину за законом від 27 січня 1987 року нотаріусом Михайлівської нотаріальної контори Цотла Т.А., посвідчено, що на підставі ст.529 Цивільного кодексу Української РСР спадкоємцями майна [PERSON] є дружина [PERSON] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] . (а.с.9). Постановою державного нотаріуса Третьої запорізької державної нотаріальної контори від 29 липня 2020 року № 394/02-14 про відмову у вчиненні нотаріальної дії [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] [PERSON] , у зв`язку з тим, що [PERSON] пропустив встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. (а.с.10). Відповідно дост. 1269 ЦК Україниспадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини згідно вимогст.1270 ЦК Українивстановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини передбаченіст.1272 ЦК Україниякщо спадкоємець протягом строку, встановленогостаттею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, треба враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. За таких обставин, суд приходить до висновку, що строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин, тому позовні вимоги ґрунтуються на законі, доведені в судовому засіданні і позивачу необхідно визначити додатковий строк, достатній для подання заяви на прийняття спадщини за законом, яка відкрилась [INFO] після смерті [PERSON] . Враховуючи викладене,

Outcome: approved