Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-09 00:00:00

Позивач за первісним позовом [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 29.03.2017 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем. Сторони мають двоє дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Після реєстрації шлюбу з відповідачем сімейне життя між ними погіршилось, що призвело до фактичного припинення шлюбних відносин. Вважає, що подальше сумісне життя та збереження сім`ї неможливе і враховуючи те, що діти сторін, знаходяться на її вихованні та утриманні просила розірвати шлюб. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва Лазаренко В.В. від 02.02.2018 року позовну заяву залишено без руху. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва Лазаренко В.В. від 22.05.2018 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання. 24.09.2018 року від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву. 24.09.2018 року від відповідача [PERSON] надійшла зустрічна позовна заява про поділ майна подружжя, в якій він просив розділити сумісне нажите майно, визнати за ним право власності на 1/3 частку земельної ділянки площею 0,0506 га, кадастровий номер [NUMBER] під садівництво, розташованої на території [ADDRESS] , загальною площею 125,9 кв.м., який розташований на вказаній земельній ділянці. Біля садового будинку є вбиральня літ. «Б», літній душ літ. «В», альтанка літ. «Г», колодязь №1, огорожа №2, 3, стінка підпірна №4, 5, вимощення І,ІІ. За [PERSON] визнати право власності на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 32 кв.м. та житловою площею 17 кв.м., двокімнатну квартиру №[ADDRESS] , загальною площею 46,6 кв.м., житловою площею 29,3 кв.м. Свої вимоги обґрунтовує тим, що під час шлюбу сторони раніше перебували у зареєстрованому шлюбі а саме з 02.02.2007 року та у 2015 році вони були розлучені. 29.03.2017 року вони повторно зареєстрували шлюб. За час шлюбу було придбано наступне майно: 17.11.2007 року була придбана земельна ділянка площею 0,0506 га, кадастровий номер [NUMBER] , розташована на території Шпитьківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області у садівничому товаристві «Ветеран-2», що підтверджується договором купівлі-продажу земельної ділянки від 17.11.2007 року. Також, 17.11.2007 року був придбаний садовий будинок №[ADDRESS] , загальною площею 125,9 кв.м. Біля садового будинку є вбиральня літ. «Б», літній душ літ. «В», альтанка літ. «Г», колодязь №1, огорожа №2, 3, стінка підпірна №4, 5, вимощення І,ІІ. Вказана земельна ділянка та житловий будинок були придбані у спільну часткову власність по 1/3 частці кожному, а саме племінниці позивача за зустрічним позовом [PERSON] , донці від першого шлюбу позивача за зустрічним позовом [PERSON] та дружині [PERSON] В 2013 році сторони придбали квартиру [ADDRESS] , яка зареєстрована за [PERSON] 19.09.2017 року сторонами придбана на ім`я [PERSON] двокімнатна квартира №[ADDRESS] . Позивач за зустрічним позовом зазначив, що він бажає виділити собі у власність 1/3 частину земельної ділянки та житлового будинку, все інше майно залишити у власності [PERSON] . Зазначив, що він не бажає отримувати в рахунок рівності часток грошової компенсації від [PERSON] . На підставі викладеного просив зустрічний позов задовольнити. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи від 02.04.2019 року головуючим у справі визначено Оксюту Т.Г. 10.04.2019 року від представника позивача за первісним позовом, відповідача за зустрічним позовом надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи. Представник позивача за первісним позовом, відповідача за зустрічним позовом в підготовче судове засідання не з`явився, надав заяву в якій просив позовні вимоги про розірвання шлюбу підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Зустрічні позовні вимоги визнав у повному обсязі та просив справу розглядати без його участі. Від відповідача та його представника за первісним позовом, позивача та його представника за зустрічним позовом надійшла заява в якій вони зустрічний позов підтримали у повному обсязі та просили його задовольнити. Первісний позов про розірвання шлюбу визнали у повному обсязі та просили не стягувати з [PERSON] на користь [PERSON] грошову компенсацію в рахунок рівності часток та судові витрати. Також, просили справу розглядати без їх участі. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Врахувавши заяви учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що первісний та зустрічний позови підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Встановлено, що згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , між [PERSON] та [PERSON] , 29.03.2017 року Солом`янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, зареєстровано шлюб за актовим записом №455. Сторони мають двох дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] що підтверджується свідоцтвами про народження серії [NUMBER] та серії [NUMBER] . Спільне життя сторін не склалося. Фактично шлюбні відносини між ними припинені, спільне господарство не ведеться. Таким чином, сторони створили умови за яких їх шлюб фактично припинився. Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. Враховуючи викладене, суд вважає, що сім?я сторін розпалася, примирення неможливе, а тому шлюб підлягає розірванню. Також встановлено, що сторони перебували раніше в зареєстрованому шлюбі з 02.02.2007 року та рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 04.02.2015 року шлюб між ними був розірваний. 29.03.2017 року сторони вирішили повторно зареєструвати шлюб. Встановлено, що сторони за час спільного проживання у зареєстрованому шлюбі подружжя спільно набули наступне майно: 1/3 частину земельної ділянки, площею 0,0506 га, що на плані меж земельної ділянки зазначена за кадастровим номером [NUMBER] , розташована на території Шпитьківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області у садівничому товаристві «Ветеран-2», цільове призначення земельної ділянки - ведення садівництва, що підтверджується договором купівлі-продажу земельної ділянки від 17.11.2007 року; 1/3 частину садового будинку №[ADDRESS]. Садовий будинок розташований на земельній ділянці, що знаходиться на території Шпитьківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області. Загальна площа садового будинку складає 125,9 кв.м. Біля садового будинку є: вбиральня літ. «Б», літній душ літ. «В», альтанка літ. «Г», колодязь №1, огорожа №2, 3, стінка підпірна №4, 5, вимощення І,ІІ, що підтверджується договором купівлі-продажу садового будинку від 17.11.2007 року; квартиру №[ADDRESS] , загальною площею 46,60 кв.м., житловою площею 29,30 кв.м., що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 19.09.2017 року; квартиру [ADDRESS] , загальною площею 33,50 кв.м., жилою площею 17,50 кв.м., що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 31.03.2008 року. Позивач за зустрічним позовом, відповідач за первісним позовом просив відступити від засади рівності часток та визнати за ним право власності на 1/3 частину земельної ділянки, площею 0,0506 га, що на плані меж земельної ділянки зазначена за кадастровим номером [NUMBER] , розташована на території Шпитьківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області у садівничому товаристві «Ветеран-2», цільове призначення земельної ділянки - ведення садівництва та 1/3 частину садового будинку №[ADDRESS]. Садовий будинок розташований на земельній ділянці, що знаходиться на території Шпитьківської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області. Загальна площа садового будинку складає 125,9 кв.м. Біля садового будинку є: вбиральня літ. «Б», літній душ літ. «В», альтанка літ. «Г», колодязь №1, огорожа №2, 3, стінка підпірна №4, 5, вимощення І,ІІ. Квартиру №[ADDRESS] та квартиру [ADDRESS] , залишити у власності [PERSON] . Також просив не стягувати в рахунок компенсації рівності часток грошову суму з [PERSON] . Відповідно до ч. 3 ст. 368 ЦК України, майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 69 СК України передбачено, що дружина і чоловік мають право на поділ майна, що належить ш на праві спільної сумісної власності. Згідно з ч. 1 ст. 70 цього Кодексу встановлено, що в разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. Відповідно до ч. 2 ст. 70 СК України при вирішенні спору про поділ майна суд може відступити від засад рівності часток подружжя за обставин, що мають істотне значення, зокрема, якщо один із них не дбав про матеріальне забезпечення сім`ї, приховав, знищив чи пошкодив спільне майно, витрачав його на шкоду і інтересам сім`ї. Згідно ч. 3 ст. 70 СК України за рішенням суду частка майна дружини, чоловіка може бути збільшена, якщо з нею, ним проживають діти, а також непрацездатні повнолітні син, дочка, за умови, що розмір аліментів, які вони одержують, недостатній для забезпечення їхнього фізичного, духовного розвитку та лікування. Дана норма кореспондується із роз`ясненнями, які містяться у п. 30 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 р. № 11, згідно з якими при вирішенні спору про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, суд згідно з частинами 2, 3 сі. 70 СК в окремих випадках може відступити від засади рівності часток подружжів враховуючи обставини, що мають істотне значення для справи, а також інтереси неповнолітніх дітей, непрацездатних повнолітніх дітей (за умови, що розмір аліментів, які вони одержують, недостатній для забезпечення їхнього фізичного, духовного розвитку та лікування). Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. З урахуванням того, що відповідач за зустрічним позовом, позивач за первісним позовом визнала вимоги про поділ майна та з урахуванням того, що [PERSON] просив відступити від рівності часток та не стягувати грошову компенсацію в рахунок рівності часток, суд приходить до висновку про задоволення зустрічного позову. Сторони просили також не стягувати судові витрати.

Outcome: approved