Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-18 00:00:00

Позивач в своїй позовній заяві просить визначити для нього додатковий строк тривалістю у один місяць для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON], яка померла [INFO] в м. Ніжині, посилаючись на такі обставини : [INFO] у віці 72 років померла його мати [PERSON], яка проживала в [ADDRESS]. Після її смерті відкрилася спадщина, до якої входить житловий будинок по [ADDRESS] та частка житлового будинку по [ADDRESS]. Заповіту мати не залишила. Після смерті матері їх залишилось троє спадкоємців за законом. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, є його рідними братом та сестрою. Але вони домовились між собою, що спадщину після смерті матері прийме він. Тому спору між ними не має. Будинок по [ADDRESS], належить їм на праві спільної часткової власності, кожен з них має по ? частці. На день смерті матері він фактично проживав у цьому будинку, але був зареєстрований за іншою адресою. Вважав, що він фактично прийняв спадщину. В селі Велика Дорога по [ADDRESS] знаходиться житловий будинок, який належав його покійному діду [PERSON] Згідно довідки, виданої комунальним підприємством «Ніжинське міжміське бюро технічної інвентаризації» Чернігівської обласної ради житловий будинок по [ADDRESS], в селі Велика Дорога Ніжинського району являвся колгоспним двором,- головою якого був [PERSON] Свідоцтво про право власності на житловий будинок, видане виконкомом Ніжинської районної Ради народних депутатів 02.02.1990р., на підставі рішення виконкому Великодорізької сільської ради Ніжинського району № 117 від 26.05.1989 року. Згідно довідки, виданої виконкомом Великодорізької сільської ради станом на 15.04.1991 року, в будинку по [ADDRESS] в селі Велика Дорога проживали і були прописані [PERSON] та [PERSON] Його баба [PERSON] померла раніше за його діда, мій дід [PERSON] помер [INFO] у віці 88 років. Його мати [PERSON] була єдиною спадкоємицею його діда. Вона фактично прийняла спадщину, але не оформила її, тобто не отримала свідоцтво про право на спадщину. Ще при житті відразу після смерті його діда його мама [PERSON] розпорядилась, щоб він доглядав за будинком, користувався земельною ділянкою. Тобто виходячи з вищевикладеного після смерті його матері [PERSON], яка мала б успадкувати житловий будинок після смерті свого батька [PERSON], то до неї переходить право успадковувати частку спадщини ,яка належала його матері. Після того ,як він про це дізнався ,він звернувся до Ніжинської районної державної нотаріальної контори для прийняття спадщини, де йому було відмовлено та роз'яснено про те, що він пропустив строк для прийняття спадщини. Тому він змушений звертатись до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно довідки виданої Великодорізькою сільською радою він успадкував житловий будинок, що знаходиться за адресою [ADDRESS], після смерті свого дідуся [PERSON], померлого [INFO], та обробляв земельну ділянку, яка була наділена дідусеві для обслуговування будинку, господарських будівель і споруд. Вважає, що сільська рада надала довідку в зв'язку з тим, що дійсно після смерті діда фактично він сам почав доглядати за житловим будинком, здійснювати відповідні ремонти, обробляти присадибну земельну ділянку,тобто такими діями фактично він спадщину прийняв . А так як він проживав з матір'ю на день її смерті в будинку по вулиці Південній в місті Ніжині то вважав, що він прийняв спадщину після її смерті,тобто, він помилявся щодо прийняття спадщини тим, що фактично прийняв спадщину. Також поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, є те що він дізнався про спадщину лише після консультації у адвоката, який пояснив йому про його право на спадщину та про необхідність визначення судом додаткового строку для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. В поданій до суду заяві позивач просить справу розглядати за його відсутності, позов задовольнити. Треті особи [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явились, подали до суду письмові заяви ,в яких не заперечували проти задоволення позову та просять справу розглядати за їх відсутності. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати без його участі і не заперечує проти задоволення позовних вимог. Враховуючи заяви сторін, суд вважає за необхідне розгляд справи провести відповідно до вимог ст. 197 ч. 2 ЦПК України без проведення фіксації судового засідання технічними засобами. Відповідно до положень абзацу 6 пункту 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», за змістом частини четвертої статті 174 ЦПК у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом. Відповідно до положень абзацу 3 пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи. В заяві позивач підтримав свої позовні вимоги, а представник відповідача їх визнав, а тому відповідно до ст. 61 ч.1 ЦПК України суд вважає за необхідне не досліджувати надані докази,так як обставини,визнані сторонами,які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. За таких обставин позовні вимоги позивача є законними,обгрунтованими і такими,що підлягають задоволенню в повному обсязі

Outcome: approved