Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-21 00:00:00

Позивач за первісним позовом [PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON] та [PERSON], третя особа без самостійних вимог - Виконком Дніпровської районної ради м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області про вселення та зміну умов договору найму житлового приміщення. В обґрунтування позову вказує, що є сином відповідача за первісним позовом [PERSON]. Рішенням виконкому Дніпровської районної ради м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області №293 від 15 липня 1988 року їх сім'ї у складі його та його матері [PERSON] було виділено житло у вигляді двокімнатної квартири розташованої за адресою: [ADDRESS]. Де вони були зареєстровані в жовтні 1988 року. В 1995 році мати зареєструвала в спірній квартирі також свого сина та звідного брата позивача відповідача за первісним позовом [PERSON] [INFO]. В 2007 році відповідачі залишили спірну квартиру та пішли проживати до цивільного чоловіка матері [PERSON] у житловий будинок розташований за адресою [ADDRESS]. те проживають по теперішній час. 4 жовтня 2014 року він не зміг зайти до своєї квартири оскільки виявив там сторонніх людей, яки пояснили, що мати позивача здала її в оренду. В той же день [PERSON] звернувся до Дніпровського РВ Дніпродзержинського МУ УМВС України у Дніпропетровській області з відповідною заявою про перешкоджання йому у проживанні в спірній квартирі. 5 жовтня 2014 року він знову не зміг потрапити в спірну квартиру оскільки [PERSON] змінила замок на вхідній двері. В той же день [PERSON] звернувся до Дніпровського РВ Дніпродзержинського МУ УМВС України у Дніпропетровській області з відповідною заявою про перешкоджання йому у проживанні в спірній квартирі. Оскільки відповідачі чинять перешкоди у проживанні йому в спірній квартирі позивач за первісним позовом [PERSON] просить вселити його в спірну квартиру, змінити умови найму квартири виділивши йому у користування житлову кімнату площею 17,1 кв.м. відповідачам кімнату площею 11,5 кв.м.., кухню, коридор, ванну, вбиральню залишити в загальному користуванні з подальшим укладанням з [PERSON] окремого договору найму житлового приміщення, стягнути судові витрати по справі. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] первісний позов не визнали повністю, пред'явили зустрічний позов до [PERSON], третя особа без самостійних вимог - Дніпровський відділ у м. Дніпродзержинську Державної міграційної служби України про визнання особи такою, що втратила право проживання та зняття з реєстраційного обліку. В обґрунтування позову вказують, що [PERSON] є відповідальним наймачем спірної квартири. В 2005 році між нею та сином [PERSON] погіршилися стосунки і [PERSON] забравши особисті речі добровільно виїхав зі спірної квартири. З часу виїзду з квартири та до теперішнього часу [PERSON] в спірній квартирі не мешкав, не сплачував комунальних послуг. Відповідач за зустрічним позовом одружився та проживає зі своєю дружиною за іншою адресою. В зв'язку з тим, що [PERSON] не проживає в спірній квартирі понад шість місяців, не сплачує комунальних послуг має інше постійне місце проживання. Позивачі за зустрічним позовом просять визнати [PERSON] [INFO] таким, що втратив право користування житловим приміщенням - квартирою [ADDRESS] та зняти його з реєстраційного обліку в спірній квартирі. В судовому засіданні позивач за первісним позовом [PERSON] та його представник первісний позов підтримав в повному обсязі просить його задовольнити. Зустрічний позов не визнали повністю, вважають його незаконним та необґрунтованим. Позивач за первісним позовом [PERSON] пояснив суду, що зареєстрований в квартирі з 1988 року. Припинив проживання в квартирі з 2006 року коли одружився з того часу став проживати в квартирі тещі, оскільки в нього з матір'ю були не дуже добрі стосунки. Ключі в нього ніхто не забирав перепон в проживанні ніхто не чинив до літа 2014 року. Влітку 2014 року проходячи мимо будинку де знаходиться спірна квартира побачив якусь сторонню особу в вікні квартири. Після чого піднявшись в квартиру дізнався, що мати квартиру здала в оренду жінці на ім'я [PERSON]. Після чого він звернувся до матері з пропозицією приватизувати квартиру, на що мати йому відмовила. Спори продовжувалися протягом приблизно двох місяців. В жовтні 2014 року він знову прийшов в квартиру, куди його не пустили жильці які там проживають, він звернувся в міліцію. Наступного дня знову прийшов до квартири побачив, що замки на вхідній двері змінені. Він знову звернувся в міліцію. Потім вирішив звернутися до суду. Як йому відомо відповідачі за його позовом в спірній квартирі не проживають, живуть за іншою адресою. Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON] та її представник первісний позов не визнали повністю, підтримали зустрічний позов в повному обсязі згідно обставин викладених в позовній заяві, надали письмові заперечення проти первісного позову /а.с. 149/. [PERSON] також пояснила суду що вимоги за первісним позовом необґрунтовані оскільки [PERSON] в спірній квартирі не проживає з 2005 року до теперішнього часу. В спірній квартирі проживає вона та її син [PERSON], вона не розуміє як вона зі своїм дорослим сином буде проживати одній кімнаті, [PERSON] комунальні платежі не сплачує за квартиру вона змушена це робити сама. Просить відмовити в задоволенні первісного позову. Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом [PERSON], в судове засідання не з'явився, надав клопотання про розгляд справи за його відсутності, первісний позов не визнав повністю, підтримав зустрічний позов в повному обсязі згідно обставин викладених в позовній заяві. Представник третьої особи за первісним позовом Виконкому Дніпровської райради м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в судове засідання не з'явився, Виконкому Дніпровської райради м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області надав суду клопотання про розгляд справи за відсутності їх представника, заперечень проти первісного позову не мають. Представник третьої особи за зустрічним позовом Дніпровського РВ у м. Дніпродзержинську Державної міграційної служби України в судове засідання не з'явився, начальник відділу надав суду клопотання про розгляд справи за відсутності їх представника, заперечень проти зустрічного позову не надавав. Судом досліджені докази по справі: Допитаний у якості свідка позивач за первісним позовом [PERSON], який підтвердив обставини на які він посилається на обґрунтування своїх позовних вимог; Допитані свідки: - допитаний свідок [PERSON], яка пояснила суду, що є сусідкою по під'їзду сторін по справі вона живе не 5 поверху сторони проживають на 8 поверху. Проживає з 1988 року, не проживала в будинку з 1996 року по 2009 рік.. Знає [PERSON] з дитинства. Періодично бачить його в під'їзді або надворі будинку; - допитаний свідок [PERSON], який пояснив суду, що є батьком позивача за первісним позовом [PERSON] та колишнім чоловіком [PERSON], Спілкується з сином, знає, що той проживає в тещі в квартирі, матір'ю в сина не дуже добрі стосунки; Досліджені письмові докази по справі шляхом оголошення їх у судовому засіданні: - довідка адвоката, свідоцтво, договір /а.с. 11-13/, згідно якої підтверджується витрати позивача за первісним позовом на правову допомогу у вигляді оформлення позовної заяви; - копії паспортів сторін по справі /а.с. 14-16, 68, 132, 133/, згідно яких підтверджується місце реєстрації сторін по справі в спірній квартирі; - свідоцтво про народження [PERSON] /а.с. 17/, згідно якого підтверджується що [PERSON] є його матір'ю; - копією технічного паспорту на квартиру /а.с. 20-22/, згідно якого підтверджується технічна характеристика спірної квартири, яка складається з двох кімнат; - копією особового рахунку на квартиру, довідка ТОВ «ІНФО-КОМ» /а.с. 18/, згідно якого підтверджується реєстрація сторін в спірній квартирі; - квитанції /а.с. 23, 24/, згідно яких підтверджуються витрати [PERSON] на технічну інвентаризацію квартири; - довідка /а.с. 25/, згідно якої підтверджується звернення [PERSON] до ТОВ «Крона» щодо чинимих йому перешкод у користуванні квартирою; - квитанції /а.с. 26, 55, 151/, згідно якої підтверджується сплата квартплати [PERSON] 4 жовтня 2014 року, 8 листопада 2014 року, 30 грудня 2014 року, 2 лютого 2015 року; - висновки Дніпровського РВ УМВС України м. Дніпродзержинська за зверненнями [PERSON] /а.с. 29, 30, 153/, згідно яких підтверджується звернення до міліції останнього щодо чинимих йому перешкод у користуванні квартирою; - довідка банку /а.с. 46/, згідно якого підтверджується придбання в кредит квартири [PERSON] в 2007 році; - витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно /а.с. 56-58/ ,згідно якого підтверджується відсутність у власності [PERSON] нерухомого майна; - архівний витяг /а.с. 59/, згідно якого підтверджується, отримання спірної [PERSON]; - акт про не проживання /а.с. 77, 147/, згідно якого підтверджується не проживання [PERSON] в спірній квартирі з 2004 року по теперішній час; - акт про проживання /а.с. 78/, згідно якого підтверджується проживання в спірній квартирі [PERSON] з 11 жовтня 1988 року по теперішній час; - квитанції /а.с 79-109/, згідно яких підтверджується сплата комунальних послуг за квартиру [PERSON]; - акт про не проживання /а.с. 150/, згідно яких підтверджується не проживання [PERSON] в квартирі по [ADDRESS]; Вислухавши сторони, їх представників, свідків, вивчивши матеріали справи, дослідивши представлені сторонами докази по справі, суд вважає, що первісний позов задоволенню не підлягає, а зустрічний позов підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено: Позивач за первісним позовом [PERSON] є сином відповідача за первісним позовом [PERSON]. Рішенням виконкому Дніпровської районної ради м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області №293 від 15 липня 1988 року їх сім'ї у складі його та його матері [PERSON] було виділено житло у вигляді двокімнатної квартири розташованої за адресою: [ADDRESS]. Де вони були зареєстровані в жовтні 1988 року. В 1995 році мати зареєструвала в спірній квартирі також свого сина та звідного брата позивача відповідача за первісним позовом [PERSON] [INFO]. В 2005 році [PERSON] залишив спірну квартиру та пішли проживати до дідуся та бабусі, в 2006 році одружився та став проживати в своєї тещі, де проживає по теперішній час. В нього постійно були ключі від квартири та ніхто перешкод йому у користуванні квартирою не чинив. [PERSON] та [PERSON] продовжили проживати в спірній квартирі де проживають по теперішній час. В зв'язку з тим, що сторони не змогли досягти згоди восени 2014 року щодо приватизації спірної квартири, [PERSON] 4 жовтня 2014 року звернувся до Дніпровського РВ Дніпродзержинського МУ УМВС України у Дніпропетровській області з відповідною заявою про перешкоджання йому у проживанні в спірній квартирі. 5 жовтня 2014 року він знову звернувся до Дніпровського РВ Дніпродзержинського МУ УМВС України у Дніпропетровській області з відповідною заявою про перешкоджання йому у проживанні в спірній квартирі. Йому було роз'яснено необхідність звернутися до суду. Згідно зі ст. 71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору судом. Згідно зі ст. 72 ЖК України визнання особи такою, що втратила користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку. Згідно п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року N 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» У справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст.71 ЖК), необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім'ї тощо) суд може продовжити пропущений строк. Наймачеві або членові його сім'ї, який був відсутнім понад встановлений законом строк без поважних причин, суд вправі з цих мотивів відмовити в позові про захист порушеного права (вселення, обмін, поділ жилого приміщення тощо). Згідно ст. 104 ЖК України член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладання з ним окремого договору найму, якщо житлову площу, що припадає на нього, може бути виділена у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 цього Кодексу. У разі відмові членів сім'ї дати згоду на укладання окремого договору найму ... спір може бути вирішено в судовому порядку. Згідно ст. 63 ЖК України предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше встановленого для надання одній особи. Згідно п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року N 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» Роз'яснити судам, що в силу ст.104 ЖК (5464-10) суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Згідно зі ст.. 57 ЦПК України докази встановлюються на підставі...пояснень сторін... допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів... Згідно статті 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно зі ст. 61 ЦПК України , обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Проаналізувавши об'єктивні дані, що вищевикладені в судовому рішенні, засновані на представлених сторонами й досліджених судом доказах, суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні первісного позову та задовольнити зустрічний позов оскільки як встановлено в судовому засіданні [PERSON] не проживає в спірній квартирі понад 9 років, тобто більше шестимісячного строку встановленого законом без поважних причин, як встановлено судом та не заперечується самим [PERSON] він мав ключі від квартири протягом всього часу та йому не чинилися перешкоди у користуванні квартирою він сам цього не бажав, крім того останній має інше постійне місце проживання зі своєю дружиною в квартирі своєї тещі, суд не приймає доводи останнього, що він фактично проживає в квартирі шляхом можливості постійного її відвідування, оскільки це не ґрунтується на законі та відвідування ним квартири не доведено жодними належними доказами по справі, як зазначав він сам, він почав намагатися повернутися в квартиру лише після спливу шестимісячного строку, після того як в нього виник конфлікт з приводу відмови в приватизації квартири матір'ю. Хоча так і не пояснив суду яким чином він збирається повернутися до спірної квартири разом зі своєю дружиною чи сам. Згоди на його повернення до спірної квартири одного чи з членами його сім'ї, наймачем та іншими членами сім'ї [PERSON] не надано. З цих же мотивів суд вважає за необхідне відмовити в позові про захист порушеного права [PERSON] про вселення та задовольнити позовні вимоги про визнання втративши право користування спірною квартирою. На підставі ст. 63, 64, 65, 72 104, 107 ЖК України, ст. 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» ,

Outcome: approved