Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-26 00:00:00

Позивач звернувся до [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги охорони. Просить суд стягнути з відповідача заборгованість за договором про забезпечення охорони фізичної особи підрозділами поліції охорони № 148-Д/2016 від 18 листопада 2016 року в розмірі 150 028,80 гривень, пеню у розмірі 12 709,42 гривень, та судовий збір в розмірі 2 441,07 гривень. Свої вимоги мотивував тим, що з відповідачем 18 листопада 2016 року було укладено договір про забезпечення охорони фізичної особи підрозділами поліції охорони № 148-Д/2016, відповідно до п. 1.1. Розділу 1 Договору позивач прийняв на себе зобов`язання надати відповідачу послуги із забезпечення охорони (особистої безпеки) відповідача, а останній зобов`язаний оплатити надані послуги. Договір був укладений строком до 31.12.2016 і вступив в дію з 18.11.2016. На підставі листа відповідача додатковою угодою № 1 до Договору від 30.12.2016 Договір був продовжений строком на 1 місяць з можливістю подальшої пролонгації. Свої договірні зобов`язання за договором позивачем виконано в повному обсязі, однак відповідач свої зобов`язання за договором не виконав, в зв`язку з чим утворилась заборгованість за квітень, травень, червень 2019 року, що в загальній сумі становить 150 028,80 гривень. Ухвалою Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16 вересня 2019 року зазначену позовну заяву прийнято до провадження та призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін. До суду надійшла заява представника позивача про підтримання позовних вимог в повному обсязі та клопотання про розгляд справи за його відсутності та ухвалення рішення на підставі наявних у справі доказів. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Будь-яких заяв клопотань зі сторони відповідача на адресу Комінтернівського районного суду м. Харкова не надходило. Суд вважає, за можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та постановити заочне рішення, проти чого не заперечує представник позивача, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положення цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, давши добутому правової оцінки, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Згідно зі ст. 978 Цивільного кодексу України за договором охорони охоронець, який є суб`єктом підприємницької діяльності, зобов`язується забезпечити недоторканність особи чи майна, які охороняються. Володілець такого майна або особа, яку охороняють, зобов`язані виконувати передбачені договором правила особистої та майнової безпеки і щомісячно сплачувати охоронцю встановлену плату. Особливості та порядок провадження охоронної діяльності визначені Законом України «Про охоронну діяльність» від 22 березня 2012 року N 4616-VI. Цим Законом визначено, зокрема, що суб`єкт охоронної діяльності - це суб`єкт господарювання будь-якої форми власності, створений та зареєстрований на території України, що здійснює охоронну діяльність на підставі отриманої у встановленому порядку ліцензії. Суб`єкт охоронної діяльності на підставі отриманої у встановленому порядку ліцензії надає такі охоронні послуги: 1) охорона майна громадян; 2) охорона майна юридичних осіб; 3) охорона фізичних осіб. Так, між Управлінням поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві та [PERSON] 18 листопада 2016 року було укладено договір забезпечення охорони фізичної особи підрозділами поліції охорони № 148-Д/2016, відповідно до п. 1.1 Розділу 1 договору позивач прийняв на себе зобов`язання надати відповідачу послуги із забезпечення охорони (особистої безпеки) відповідача. Відповідно до п. 2.1 договору та додаткової угоди № 3 від 14.12.2018 до цього договору, ціна послуг охорони за цим договором є договірною і визначається на підставі протоколу узгодження договірної ціни за годину охорони згідно з додатком 2 до договору та кількості годин охорони згідно з дислокацією об`єкта охорони (додаток 3 до Договору), і становить 165,00 грн. (у т.ч. ПДВ) за одну годину роботи кожного працівника Управління поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві задіяного на виконання умов договору. Згідно п. 5.2 Договору відповідач зобов`язувався своєчасно оплатити надані послуги в порядку та розмірі, що визначені договором в порядку визначеному п. 2.6 Договору про забезпечення охорони фізичної особи підрозділами поліції охорони № 148-Д/2016. Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідач, не сплативши у вказані в договорі терміни платежі за охорону, порушив вимоги ст. 530 ЦК України відповідно до якої, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін), тобто згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Розрахунок суми заборгованості позивачем наданий суду, відповідає вимогам закону та умовам укладеного між сторонами договору. Крім того, як вбачається з наданих документів, позивачем розрахована пеня за несвоєчасне повернення боргу за період 06.04.2019 - 02.08.2019. Відповідно до ст.3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» розмір пені за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання не може перевищувати розміру подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня. Вказаний розмір пені відповідає розміру, встановленому п. 11.2 укладеного між сторонами договору про забезпечення охорони фізичної особи підрозділами поліції охорони № 148-Д/2016. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). Правова природа пені, яка є видом неустойки, є особливою мірою цивільно-правової відповідальності, що передбачає покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення пені. А відтак стягнення пені повинно відбуватися виключно у національній валюті, а тому наданий позивачем розрахунок нарахування цих сум у гривні, суд бере до уваги. Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). На підставі вищевикладеного, беручи до уваги належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Управління поліції охорони з фізичної безпеки в м. Києві до [PERSON] про стягнення заборгованості за послуги охорони - підлягають задоволенню. В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, з відповідача на користь позивача підлягає до стягненню судовий збір, що був сплачений позивачем при звернені до суду у розмірі 2 441 гривень 07 копійок.

Outcome: approved