Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-17 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася суду з позовом до Подільського ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ в Кіровоградській області про скасування арешту з майна. В обґрунтування позову вказала, що їй на праві власності на підставі договору дарування частини будинку від 25.03.2003 року належить 23/50 частини житлового будинку з надіврними будівлями, розташованого за адресою: [ADDRESS]. При підготовці до продажу цього майна зясувалося, що в Єдиному державному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна зареєстровано обтяження - заборона на нерухоме майо на підставі постанови б/н від 12.06.2003 року ВДВС у Ленінському районі м. Кіровограда, об'єкт обтяження - невизначене майно, квартира [NUMBER] за адресою: [ADDRESS]. Позивач зверталася до Подільського ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ в Кіровоградській області щодо припинення чинності арешту, на що її повідомили, що виконавчі провадження за 2003-2006 роки передано до архіву та знищено у зв'язку із закінченням строку зберігання, тому перевірити матеріали виконавчого провадження, на підставі яких накладено арешт не виявляється можливим. З копій документів, наданих позивачу Державним нотаріальним архівом у Кіровоградській області, відомо, що на виконання рішення Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 12.12.2001 року, яким з позивача та її матері - [PERSON] солідарно стягнуто на користь [PERSON] 805 грн. 95 коп., постановою державного виконавця ВДВС Ленінського РУЮ 09.06.2002 року накладений арешт на все майно, що належить [PERSON] При цьому, позивач зазначає, що на виконання цього рішення суду з її пенсії та пенсії [PERSON] проводилися відрахування цього боргу, тому вказує, що вони повністю виплатили [PERSON], який помер у [INFO], присуджену суму, а відтак відпали підстави для арешту належного позивачу майна. За таких обставин, просить скасувати арешт з невизначеного майна, власником якого вона є. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 02.07.2018 року відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, з підстав, викладених у позові, просила їх задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні позов визнав, заперечень щодо зняття арешту не має. Також надав у судове засідання письмове пояснення, з якого вбачається, що перевіркою даних Автоматизованої ситсеми виконавчих проваджень виявлено відсутність виконавчих проваджень, де боржником є [PERSON] Зазначає, що паперові матеріали виконавчого провадження, в межах якого накладено арешт на майно позивача неможливо, оскільки закінчився строк його зберігання. У судовому засіданні позов визнав, не заперечував проти задоволення позовних вимог. Заслухавши вступне слово учасників справи, дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо суб'єкта № 128663552 від 22.06.2018 року, державними актами на право власності на земельну ділянку серії [NUMBER] від 20.09.2001 року, серії [NUMBER] від 20.10.2003 року, серії [NUMBER] від 23.06.2005 року, серії [NUMBER] від 08.04.2008 року, серії [NUMBER] від 08.04.2008 року [PERSON] на праві власності належать: 23/50 земельної ділянки кадастровий номер [NUMBER] площею 684,60 кв.м., яка розташована за адресою: [ADDRESS]; земельна ділянка кадастровий номер [NUMBER] площею 4,46 га, яка розташована на території Комишуватської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області; земельна ділянка кадастровий номер [NUMBER] площею 0,08 га, яка розташована на території садового товариства «Долина» Соколівської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, ділянка [NUMBER]; земельна ділянка кадастровий номер [NUMBER] площею 3,92 га, яка розташована на території Новоєгорівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області; земельна ділянка кадастровий номер [NUMBER] площею 6,81 га, що розташована на території Новоєгорівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області; 23/50 будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] (а.с. 11, 12, 13, 14, 15, 19-23). Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо суб'єкта № 128663552 від 22.06.2018 року було проведено державну реєстрацію обтяження, зокрема, заборона на нерухоме майно реєстр. № 7315641, невизначене майно, квартира [ADDRESS], що належить [PERSON], на підставі постанови б/н від 12.06.2003 року ВДВС у Ленінському районі м. Кіровограда, таран 640 (а.с. 19-23). Згідно з копією постанови державного виконавця ВДВС Ленінського РУЮ про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 09.06.2003 року (вих. № 017/10 від 12.06.2003 року) накладено арешт на все майно [PERSON] по [ADDRESS] та оголошено заборону на його відчуження, при примусовому виконанні виконавчого листа [NUMBER]-5/2-307 виданого 12.12.2001 року Новоукраїнським м/с про стягнення з [PERSON] матеріальної шкоди - 805,95 грн. на користь [PERSON] (а.с. 16). Як вбачається з листа Подільського ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області від 11.06.2018 року № 18264/13-20-88/17 у зв'язку з тим, що виконавчі провадження за період 2003-2006 рр. передано до архіву та знищено, оскільки відповідно до п. 9.9 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 25.12.2008 року № 2274/5, строк зберігання завершених виконавчих проваджень, преданих на зберігання, становить 3 роки, крім виконавчих проваджень, завершених за постановами про накладення адміністративного стягнення, строк зберігання яких 1 рік, перевірити матеріали виконавчого провадження, на підставі якого накладено арешт на належне [PERSON] майно, не виявляється можлиивмим, а тому відсутні підстави для зняття арешту з майна боржника (а.с. 18) Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Згідно з ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, може бути припинення дії, яка порушує право. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Частиною 1 ст. 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. 1 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Частиною 1 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв'язку із закінченням виконавчого провадження. Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що на момент звернення до суду із відповідним позовом такий захід забезпечення реального виконання рішення як арешт майна здійснюється безпідставно, оскільки у провадженні відповідача відсутні на виконанні виконавчі документи, боржником за якими є позивач. Таким чином, у суду є всі підстави вважати, що на теперішній час відсутні будь-які правові підстави для продовження існування обмеження щодо розпорядження майном [PERSON], оскільки виконавче провадження, в межах якого накладався арешт, закінчене і знищене. Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Відповідно до ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено виключний перелік підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, а саме: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв'язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. При цьому, ч. 5 ст. 59 цього Закону встановлює, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги, що на виконанні у Подільського ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області виконавчі провадження, за якими боржником є [PERSON], не перебувають, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved