Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-09 00:00:00

Позивач [PERSON] просить розірвати договір побутового підряду з відповідачем ФО-П [PERSON] від 21.07.2014р. на заміри, виготовлення, доставку і встановлення вікон ПВХ, відливів, підвіконь і москітних сіток не пізніше 29.07.2014р. Вказуючи, що після здійснення замірів відповідач отримав 4325грн. передоплати, однак своїх зобов'язань досі не виконав, просить стягнути суму передоплати і 46406,25грн. пені. В порядку ч. 2 ст. 158 ЦПК України позивач просив розглянути справу за його відсутності, надав згоду на заочний розгляд справи. Відповідач про час і місце судового засідання своєчасно повідомлявся належним чином за місцем реєстрації (а.с. 28-29, 31-32), однак на пошту за отриманням судової повістки і в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив, даними про поважність причин неявки суд не володіє, заяви про розгляд справи за його відсутності, письмових пояснень або заперечень не надав. Тому, зі згоди сторони позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи, на підставі наявних у ній доказів. Судом встановлені такі обставини і визначені відповідні до них правовідносини. 21.07.2014р. замовник [PERSON] уклав з виконавцем ФО-П [PERSON] договір побутового підряду відносно: «окно ПВХ 4шт., отлив 4шт., подоконник 4шт., сетка москитная 2шт.» на загальну суму 5625грн., отримавши 4325грн. передоплати, оформивши це квитанцією (а.с. 4). Як убачається з матеріалів кримінального провадження № 12014220190001255 за заявою [PERSON] про шахрайство, надаючи 03.09.2014р. міліції письмові пояснення [PERSON] визнав, що: 21.07.2014р. позивач замовив у нього виконання робіт з доставки і встановлення металопластикових вікон, виписав йому чек, отримав від нього 4325грн. Термін виконання робіт був визначений у 10-ть днів, однак у нього не вклався. Позивач встановив крайній термін повернення грошей до 20.08.2014р., після чого обіцяв звернутися до міліції. Доказів виконання відповідачем своїх зобов'язань перед позивачем або повернення йому суми передоплати суду не надано. Відповідно до ч. 1\~статті 865 ЦК України, за договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов'язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. За змістом частини 1\~статті 866 ЦК України, договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору. Відсутність у замовника цього документу не позбавляє його права залучати свідків для підтвердження факту укладення договору або його умов. Враховуючи, що позивачем надано суду товарний чек, а також сам відповідач у письмовому поясненні визнав викладені позивачем обставини, між сторонами виникли відносини з виконання договору побутового підряду. Згідно ч. 1\~статті 509 ЦК України, зобов'язання є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо), або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ За змістом\~ст. 526 ЦК України,\~зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Згідно з ч. 1\~ст. 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до\~ст. 610 ЦК України, порушення зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). За змістом частин 1-3\~статті 612 ЦК України, боржник\~вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Боржник, який прострочив виконання зобов'язання, відповідає перед кредитором за завдані простроченням збитки і за неможливість виконання, що випадково настала після прострочення. Якщо внаслідок прострочення боржника виконання зобов'язання втратило інтерес для кредитора, він може відмовитися від прийняття виконання і вимагати відшкодування збитків. Згідно з ч. 1\~ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим.\~\~\~\~\~\~ Відповідно до абзацу 1 частини 5 вказаного Закону, у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. Виходячи з вартості послуги в 5625грн., 3% = 168,75грн./день, прострочення виконання роботи з 29.07.2014р. по 30.04.2015р. становить 275 днів х 168,75грн. = 46406,25 гривень. За змістом ч. 3\~ст. 551 Цивільного Кодексу України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Отже, частина третя\~ст. 551 ЦК України\~з урахуванням положень\~статті 3 ЦК України\~щодо загальних засад цивільного законодавства та частини четвертої\~статті 10 ЦПК України\~щодо обов'язку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що він значно перевищує розмір збитків. Між тим, сума заявленої неустойки майже в 10 разів перевищує понесені позивачем збитки, а тому

Outcome: approved