Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-20 00:00:00

Позивач АТ «Харківобленерго» в особі представника Єфремової Ю.Д. звернувся до суду з вказаною позовною заявою, відповідно до якої просить стягнути з відповідача на користь позивача: суму нарахувань за актом у розмірі 4749,49 грн. та судові витрати в розмірі 2102 грн. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що [PERSON] є споживачем електричної енергії за адресою [ADDRESS] . 14.03.2020 при огляді електроустановки по [ADDRESS] , де мешкає відповідач, представниками АТ Харківобленерго було виявлено відкриту проводку до приладу обліку (далі-ПО), при якій електроенергія, що споживається, але не враховується приладом обліку. Безоблікове споживання електричної енергії поза приладом обліку. Самовільне підключення до електромереж АТ Харківобленерго. Виявлене порушення згідно з главою 8.2 Правил було зафіксовано в акті № 231083 від 14.03.2020, огляд електроустановки проводився у присутності абонента, яка зареєстрована та мешкає за цією адресою. Під час виявлення, зазначених у актах порушень та їх фіксації, особі яка була присут\-ня при складанні акту про порушення, представниками енергопостачальника було наочно продемонстровано у чому конкретно полягають порушення Правил та запропоновано внести зауваження до складеного Акту за їх наявності. Споживач особисто переконавшись у наявному порушенні Правил з актом погодився, про що свідчить його підпис, претензій до працівників АТ Харківобленерго не має. Акт було підписано трьома представниками АТ Харківобленерго . У відповідності до глави 8.2 Правил на підставі акту № 231083 від 14.03.2020 було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення та зроблено розрахунок нарахування за актом у сумі 4749,49 грн. Що зафіксовано протоколом засідання комісії № 30 від 22.04.2020. На комісію абонент не з`явився. Відповідальність за вказані порушення передбачена п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону та главою 8.2 Правил у вигляді обчислення та подальшого відшкодування збитків порушником. Обчислення завданих збитків проводиться відповідно до вимог глави 8.4 Правил та застосовується оператором системи за регульованим тарифом при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки. На даний час відповідачем суму за актом не сплачено. Відповідачем було вчинене порушення яке передбачене главою 8.4., п. 8.4.2., підп.7 . Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному Правилами, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струймоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Після Комісії з розгляду актів про порушення Правил споживачу було направлено лист з додатками, копією протоколу засідання комісії РВ та рахунок для сплати нарахованої суми згідно з актом № 231083 від 14.03.2020 з вимогою сплатити отриманий рахунок за Актом у 30-денний термін або у разі тимчасової неплатоспроможності, звернутись до Центрального РВ для укладання договору про погашення вказаної суми частками. Враховуючи відмову з боку відповідача сплатити суму нарахувань за Актом у добровільному порядку або укласти графік погашення цієї суми у розстрочку позивач вважає, що його порушене право підлягає захисту шляхом стягнення з відповідача суми, у примусовому порядку. Несплата громадянами вартості використаної електроенергії шкодить інтересам компанії та не дає можливості безперебійно та якісно постачати електроенергію іншому населенню. Тому, АТ Харківобленерго вимушено звернутись до суду за захистом своїх прав та відстоюванням інтересів іншого населення, у зв`язку чим представник позивача звернувся до суду з даним позовом. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.08.2020 справу передано для розгляду судді Колесник С.А. Відповідно до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. На виконання вказаних вимог, 19.08.2020 судом сформовано запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи відповідача у справі та отримано відповідну довідку. Згідно з правилами ч. 6\~ст. 19 ЦПК України\~зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог\~ст. 274 ЦПК України\~справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 20.08.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін. Відповідно ч.1 ст.275 ЦПК України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У судове засідання представник позивача не з`явилась, до суду подано заяву про розгляд справи без участі представника позивача, зазначила, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує, позовні вимоги підтримує у повному обсязі (а.с.28). Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явилась, про дату, час і місце судових засідань повідомлялась належним чином шляхом направлення судових повісток про виклик у судове засідання за місцем реєстрації (а.с.20, 24, 27), не використала наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні, та не з`явилась у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання, чи розгляд справи у її відсутності до суду не надходило. Відповідачем не надано суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи по суті, чи спростування доводів позивача. Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надала, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача. Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно. Відповідно до ухвали суду від 21.12.2020, враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідач належним чином повідомлялась про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно ч.4\~ст.223 ЦПК України\~ постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням\~ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Частиною 1\~ст. 2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст.4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.2 ст.191 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Частиною 3\~статті 129 Конституції України\~визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до статті 6\~Конвенції\~про\~захист прав\~людини\~і\~основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими. Відповідно до\~статті 714\~ЦК України\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відносини між побутовими споживачами та енергопостачальником регулюються «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312, в яких визначені права, обовязки та відповідальність сторін, обовязкові, як для енергопостачальника, так і для споживача електроенергії, а також\~Законом України 1;Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року № 2019-VIII. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] є споживачем послуг, які надає АК «Харківобленерго» до кв. [ADDRESS] . Постачання електричної енергії здійснюється за особовим рахунком № [NUMBER] . Відповідно до вимог ст. 11 ЦК України підставами для виникнення цивільних прав та обов`язків є зокрема договори та інші правочини. Виходячи з положень ст.526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною та тепловою енергією. 14.03.2020 за адресою [ADDRESS] було виявлено порушення - виявлено відкриту проводку до приладу обліку, при якій електроенергія, що споживається, але не враховується приладом обліку; безоблікове споживання електричної енергії поза приладом обліку; самовільне підключення до електромереж АТ Харківобленерго. Пунктом 8.2.5 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється\~акт про порушення\~згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Виявлене порушення згідно з п.8.2.4, 8.2.5 «Правил роздрібного ринку електричної енергії» було зафіксовано в акті №231083 від 14.03.2020 (а.с.5-6). Відповідно до п. 42 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. N1357, чинної на час виникнення правовідносин (далі - Правил), споживач зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки. Відповідно до п. 48 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. N1357, чинної на час виникнення правовідносин (далі - Правил), споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Згідно з п. 53 «Правил» у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Вимоги до складання акта про порушення передбачені п. 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до п. 4.6, 4.7, 4.8 зазначеної Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення. Як передбачено п. 4.2 зазначеної Методики, акт про порушення оформляється згідно з формою, наведеною в додатку 3. Таким чином, суд вважає акт таким, що складений у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії та Правил користування електричною енергією для населення, оскільки містить всі необхідні відомості, зазначені в п. 4.6, 4.7, 4.8 Методики, в акті заповнені всі графи без пропуску. Згідно з п. 4.5. Методики, до акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Акт про порушення від 14.03.2020 складений та підписаний трьома представника АК «Харківобленерго», при складанні вказаного акту була присутня та також його підписала відповідач [PERSON] , у графі «Зауваження до складеного акта:» зазначено, що з порушенням згодна, зауважень не має. Згідно абзаців 3, 4 пункту 53 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою КМУ від 26 липня 1999 р. N1357, чинної на час виникнення правовідносин встановлено, що акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. 22.04.2020 на підставі акту №231083 від 14.03.2020 було проведено засідання комісії з розгляду актів про порушення, за результатами якої складено протокол №30 від 22.04.2020 (а.с.7). Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 N 562 (далі Методика). Відповідно до Протоколу №30 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕн від 22.04.2020 кількість не облікованої електроенергії за період з 23.01.2020 по 14.03.2020 (за 51 день) складає 1938 кВт*год., що становить 4749грн. 49 коп. Розрахунок завданих збитків здійснювався відповідно до п.5 п.3.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 N 562, ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж)з порушенням схеми обліку. Відповідач [PERSON] на засідання комісії не з`явилась, копію протоколу засідання комісії РВЕ від 22.04.2020 та необхідність оплати суми нарахувань за актом були 24.04.2020 направлені відповідачу за місцем проживання (а.с.12). Відповідач не скористалась своїм право на подання відзиву на позов, доказів на спростування викладеного не надала, доводів позивача не спростувала. Доказів сплати відповідачем на користь позивача суми нарахувань за актом матеріали справи не містять, в зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення з відповідача суми нарахувань за актом про порушення підлягають задоволенню. Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як напідставу своїх вимог та заперечень. Відповідно до вимог\~ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ч. 1, 2, 5\~ст. 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.\~\~Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги АТ «Харківобленерго» про стягнення з відповідача суми нарахувань за актом у розмірі 4749,49 грн. підлягають задоволенню Згідно з ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому суд стягує з відповідача на користь Акціонерного товариства\~«Харківобленерго» витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved