Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-09 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач, акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» (далі - АТ КБ «Приватбанк»), звернувся в суд з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н, укладеним 09 вересня 2015 року між ПАТ КБ «Приватбанк» та відповідачем, посилаючись на те, що у відповідності до умов вищевказаного кредитного договору банк надав відповідачу кредит у розмірі 500,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач зобовязання за вказаним договором не виконав, внаслідок чого має заборгованість за кредитним договором, яку позивач просить стягнути з відповідача в розмірі 21615,01 грн., з яких 500,00 грн. заборгованість за кредитом; 188,96 грн. заборгованість за відсотками за користування кредитом; 19420,57 грн. - заборгованість за пенею; штрафи: 500,00 грн. штраф (фіксована частина); 1005,48 грн. штраф (процентна складова), а також понесені судові витрати. \~ \~ \~ \~Ухвалою Заліщицького районного суду Тернопільської області від 31 жовтня 2018 року цивільну справу № 597/1194/18 за позовом ПАТ КБ\~«Приватбанк» до\~[PERSON]\~про стягнення\~боргу за\~договором позики передано на розгляд Борщівському районному суду Тернопільської області за територіальною підсудністю за місцем реєстрації місця проживання відповідача. \~ \~ \~ \~Ухвалою Борщівського районного суду Тернопільської області від 14 листопада 2018 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви. \~ \~ \~ \~Ухвалою Борщівського районного суду Тернопільської області від 14 грудня 2018 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін. \~ \~ \~ \~Представник позивача в судове засідання не з'явився. Від нього поступила письмова заява, в якій просить справу слухати у його відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач у судове засідання не зявився, відзиву на позов не подав, викликалася шляхом направлення судової повістки разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі та позовною заявою разом з копіями документів рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу зареєстрованого місця проживання, яку ним отримано 21 грудня 2018 року. Суд ухвалив провести заочний розгляд справи за відсутності відповідача. Дослідивши та оцінивши докази по справі суд встановив такі факти. 09 вересня 2015 року між Публічним акціонерним товариством комерційний банк «Приватбанк» та відповідачем на підставі його заяви разом з умовами та правилами надання банківських послуг та тарифами банку укладено договір про надання банківських послуг. \~ \~ \~ \~ Зазначене підтверджується доданою до матеріалів справи копією заяви відповідача від 09 вересня 2015 року про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у Приватбанку, Умовами і правилами надання банківських послуг, з якими ознайомився та погодився відповідач та витягом з тарифів банку. \~ \~ \~ \~За даними листа АТ КБ «Приватбанк» від 07 липня 2018 року з 21 травня 2018 року Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» змінило назву на Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк». Згідно умов вищезазначеного договору банк надав відповідачу кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, який станом на 09 вересня 2015 року становив 300, 00 грн., що підтверджується довідкою про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки клієнта [PERSON] Згідно тарифів банку з обслуговування кредитних карт «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», пільговий період діє до 30 днів за кожною тратою. Розмір щомісячних платежів становить 7% від заборгованості, але не менше 50 грн. та не більше залишку заборгованості. Базова процентна ставка в місяць, яка нараховується на залишок заборгованості становить 3,0 %. \~ \~ \~ \~За даними тарифів банку з обслуговування кредитних карт «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» з 01.01.2013 року, всі карти «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» переведені на тарифний план «Універсальна, 55 днів пільгового періоду». Згідно тарифів банку з обслуговування кредитних карт «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», пільговий період діє до 55 днів за умови погашення до 25 числа місяця, наступного за датою виникнення заборгованості; розмір щомісячних обовязкових платежів становить 7% від заборгованості, але не менше 50 грн. та не більше залишку заборгованості. З 01.04.2014 року 5% від заборгованості (але не менше 100 грн. та не більше залишку заборгованості). Базова процентна ставка в місяць, яка нараховується на залишок заборгованості становить 2,5 % (що становить 30,00% в рік), за тратами здійсненими з 01.09.2014 року -2,9% (що становить 34,80% в рік), за тратами здійсненими з 01.04.2015 року 3,6 % (що становить 43,20% в рік). Відповідно до п.2.1.1.5.5 вищезазначених Умов та Правил надання банківських послуг позичальник зобовязується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. За користування кредитом протягом пільгового періоду клієнт сплачує банку проценти в розмірі 0,01% від суми операцій за рахунок кредиту. В разі непогашення клієнтом боргових зобовязань за кредитом до 25 числа місяця, що слідує за місяцем, в якому були здійснені трати, за користування кредитом клієнт сплачує банку відсотки в розмірі, зазначеному в тарифах, що діють на дату нарахування, що передбачено п.2.1.1.12.2 Умов та Правил надання банківських послуг. Погашення кредиту поповнення картрахунку, здійснюється шляхом внесення коштів в готівковій або безготівковій формі і зарахування їх банком на картрахунок держателя, а також шляхом договірного списання коштів з інших рахунків клієнта на підставі договору (п.2.1.1.12.3). На підставі п.1.1.3.2.4 Умов та Правил надання банківських послуг, банк має право на зміну тарифів, а також інших умов обслуговування рахунків. При цьому банк, за виключенням випадків зміни розміру наданого кредиту (кредитного ліміту), зобовязаний не менш як за 7 днів до введення змін, проінформувати клієнта, в тому числі у виписці по картрахунку згідно п.1.1.3.1.9 договору. Якщо протягом 7 днів банк не отримає повідомлення від клієнта про незгоду зі змінами, то вважатиметься, що клієнт приймає нові умови. У відповідності до п.1.1.3.1.9 банк зобовязаний не рідше як один раз в місяць способом, вказаним в заяві надавати держателю виписки про стан рахунків та про проведені за минулий місяць операції по картрахунках. При підключенні держателя до системи Internet-bankinq (Приват-24) чи Mobile-bankinq банк надає виписки та можливість доступу до інформації про стан рахунку через дані комплекси. По закінчення терміну дії картки, банком випускається картка на новий термін. Згідно заяви позичальника [PERSON] від 09 вересня 2015 року він зобовязався виконувати вимоги Умов та Правил надання банківських послуг, а також регулярно ознайомлюватися з їх змінами на сайті ПриватБанку. \~ \~ \~ \~Як слідує з вимог п.1.1.5.20 та п.2.1.1.7.6 Умов та Правил надання банківських послуг, при порушенні клієнтом термінів платежів по будь-якому з грошових зобовязань, передбачених договором, більше як на 30 днів, клієнт зобовязаний заплатити банку штраф у відповідності до встановлених тарифів з урахуванням нарахованих та прострочених відсотків і комісій. \~ \~ \~ \~Згідно витягу з тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» штраф за порушення строків платежів за будь-яким із грошових зобовязань становить 500 грн.+5% від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій. Згідно п.1.1.5.21, якщо в других розділах не передбачено іншого, при непогашенні кредиту в термін, встановлений графіком погашення кредиту, процентів та винагороди, заборгованість в частині своєчасно непогашеної суми кредиту вважається простроченою, на яку нараховується пеня. П.1.1.5.25 передбачено, що за несвоєчасну оплату послуг, передбачених договором, Умовами та правилами надання банківських послуг, клієнт сплачує банку по кожному з порушень пеню в розмірі 0,1 % від суми заборгованості, але не більше подвійної облікової ставки НБУ, дійсної на період, за який сплачується пеня, за кожен день прострочення. Згідно п.2.1.1.12.6.1 у випадку виникнення прострочених зобовязань за борговими зобовязаннями на суму від 100 грн. клієнт сплачує банку пеню, відповідно до встановлених тарифів. Пеня нараховується в день нарахування процентів по кредиту. Відповідно до п.2.1.1.3.5. Умов та правил надання банківських послуг клієнт доручає банку списання грошових коштів з рахунків клієнта, відкритих в валюті кредитного ліміту, в межах сум підлягаючих сплаті Банку за даним договором, при настанні строків платежів, а також списання грошових коштів з картрахунку у разі настання строків платежів за іншими договорами клієнта в межах, встановлених цими договорами (договірне списання), в межах платіжного ліміту картрахунку. Відповідно до п.1.1.7.11 Умов договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання. Якщо протягом цього терміну жодна зі сторін не проінформує іншу сторону про припинення дії договору, він автоматично лонгується на такий же строк. Статтею 1054 ЦК України встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно зі статтями 526, 530, 610, частиною першою\~статті 612 ЦК України\~зобов'язання повинні виконуватись належним чином у встановлений термін відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Банк свої зобов'язання за кредитним договором виконав у повному обсязі, надавши відповідачу [PERSON] кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту у сумі 300,00 грн. Відповідачем [PERSON] не виконуються зобовязання за кредитним договором. Відповідно до наданого позивачем розрахунку заборгованості, за відповідачем рахується заборгованість за кредитним договором станом на 12 вересня 2018 року у розмірі 21615,01 грн., з яких 500,00 грн. заборгованість за кредитом; 188,96 грн. заборгованість за відсотками за користування кредитом; 19420,57 грн. - заборгованість за пенею; штрафи: 500,00 грн. штраф (фіксована частина); 1005,48 грн. штраф (процентна складова). За загальним правилом (ч.1 ст.13 ЦПК України) суд розглядає справу в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках і, відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Виходячи з вищенаведеного, суд встановив, що заявлені позивачем вимоги в частині стягнення з відповідача заборгованості за процентами за користування кредитом підтверджуються відповідним розрахунком і підлягають до задоволення. Що стосується позовних вимог про стягнення з відповідача штрафних санкцій, зокрема штрафів відповідно до п.2.1.1.7.6 умов та правил надання банківських послуг: 500,00 грн. штраф (фіксована частина); 1005,48 грн. штраф (процентна складова), то в цій частині позовні вимоги до задоволення не підлягають, виходячи з наступного. Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обовязку новим, або у приєднанні до невиконаного обовязку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обовязків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст.549 ЦК неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові в разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання (ч.2 ст.549 ЦК). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст.549 ЦК). За положеннями ст.61 Конституції, ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. \~ \~ \~ \~ Умовами спірного договору, а саме пп.1.1.5.21, 1.1.5.25, передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобовязань по даному договору, внаслідок чого нарахування пені відбувається за кожний день прострочення. У той самий час згідно з пп.1.1.5.20, п.2.1.1.7.6, 2.1.1.12.7.4, 2.1.1.12.8.1 умов та правил надання банківських послуг передбачена сплата штрафів як виду цивільно-правової відповідальності за невиконання або неналежне виконання грошових зобовязань за кредитним договором, процентів за користування кредитом, комісії за обслуговування. Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст.549 ЦК штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне й те саме порушення. Аналогічні правові позиції висловлені ВСУ у постановах від 21.10.2015 №6-2003цс15 та від 11 жовтня 2017 року №347/1910/15-ц, які в силу вимог\~ст.263 ЦПК України\~мають враховуватися судами при застосуванні таких норм права. На підставі наведеного в задоволенні позовних вимог в частині стягнення штрафів за порушення умов договору слід відмовити. Що ж стосується позовних вимог про стягнення з відповідача [PERSON] нарахованої банком пені в розмірі 19420,57 грн., суд виходить з наступного. Статтею 611 ЦК України\~передбачено,\~\~що у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: сплата неустойки. Підставою, яка породжує обов'язок сплатити неустойку, є порушення боржником зобов'язання, яке визначене\~ст.610 ЦК України. Відповідно до\~ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Розмір неустойки, встановлений законом, може бути збільшений у договорі (частини перша, друга статті 551 ЦК України). Разом з тим, згідно ч. 3\~ст. 551 ЦК України, розмір неустойки (штрафу, пені) може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Відповідно до ч. 2\~ст. 616 ЦК України, суд має право зменшити розмір збитків та неустойки, якщо кредитор не вжив заходів щодо їх зменшення. При цьому питання зменшення розміру неустойки вирішується в конкретній ситуації на підставі певних доказів і розрахунків. Як встановлено судом, позивач почав нараховувати пеню за порушення строків розрахунків по укладеному з відповідачем 09 вересня 2015 року кредитному договору з лютого 2016 року, що видно з розрахунку заборгованості проведеного банком станом на 12 вересня 2018 року, в той час як з вимогами про стягнення заборгованості за кредитом банк звернувся 02 жовтня 2018 року. Таке затягування звернення до суду з позовом, надало позивачу право заявляти вимогу про стягнення пені в розмірі\~ 19420,57 грн., в той час, коли заборгованість за тілом кредиту становить 500,00 грн., а нараховані банком проценти станом на 12 вересня 2018 року становлять 188,96 грн. \~ \~ \~ \~Окрім того, сума отриманого відповідачем кредиту становить 300,00 грн. \~ \~ \~ \~Конституційний суд України, у пункті 3 Рішення № 7-рп/2013 у справі № 1-12/2013, аналізуючи правовідносини зі сплати пені, що виникають між фізичними особами - споживачами та банками і іншими фінансовими установами у правовідносинах споживчого кредитування, дійшов висновку, що умови договору споживчого кредиту, його укладення та виконання повинні підпорядковуватися таким засадам, згідно з якими особа споживача вважається слабкою стороною у договорі та підлягає особливому правовому захисту з урахуванням принципів справедливості, добросовісності і розумності. Виконання державою конституційно-правового обов'язку щодо захисту прав споживачів вимагає від неї спеціального законодавчого врегулювання питань, пов'язаних із забезпеченням дії зазначених принципів у відносинах споживчого кредитування, зокрема, щодо встановлення справедливого розміру неустойки за прострочення виконання грошових зобов'язань позичальниками - фізичними особами. \~ \~ \~ \~Позивачем заявлено вимогу про стягнення пені за несвоєчасне виконання зобов'язань за договором у розмірі 19420,57\~грн.та одночасно заявлено вимоги про стягнення штрафу - фіксованої частини в сумі 500 грн.\~\~ та\~\~штрафу - процентної складової в розмірі 1005,48 грн., що на думку суду не є співмірним сумі збитків, заподіяних банку невиконанням умов договору. \~ \~ \~ \~Таким чином, на думку суду, співмірною сумі збитків, заподіяних банку невиконанням умов договору, буде пеня в розмірі 1000,00 грн., яку слід стягнути з відповідача на користь позивача. У відповідності до ст.141 ЦПК України понесені позивачем судові витрати на сплату судового збору в сумі 1762,00 грн. підлягають стягненню з відповідача. На підставі\~ст.61\~Конституції України,\~ст.ст.\~526,\~ 530,\~549,\~610\~-\~612,\~1050,\~1054\~ЦК України\~та

Outcome: partial