Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-26 00:00:00

позивач [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини - інваліда з дитинства [PERSON] звернулася до суду з позовом до до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , який діє в своїх інтересах та від імені малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] , за участю третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення порядку користування житловим приміщенням. Свої вимоги мотивувала тим, що з 26 жовтня 1991 року позивач перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем [PERSON] , який було розірвано 05 березня 2004 року. [INFO] у шлюбі народився син [PERSON] . [INFO] у позивача народився син [PERSON] , батьком якого визнано відповідача [PERSON] на підставі рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 26 грудня 2005 року. У спірній квартирі зареєстровані: [PERSON] (колишня дружина [PERSON] - основного наймача спірної квартири), відповідач [PERSON] та його малолітні діти [PERSON] , 2010 року народження, та [PERSON] , 2009 року народження, позивач [PERSON] , діти позивача та відповідача - [PERSON] : повнолітній син [PERSON] , неповнолітній син [PERSON] . У спірній квартирі проживає лише позивач з неповнолітнім сином [PERSON] у кімнаті житловою площею 18,1 кв. м, яка є прохідною. [PERSON] помер [INFO] . Згідно акту від 26 листопада 2020 року [PERSON] , [INFO] , не проживає з 10 червня 2004 року народження, [PERSON] , [INFO] , не проживає з дня народження, [PERSON] , [INFO] , не проживає з дня народження, [PERSON] , [INFO] , не проживає з 01 червня 2019 року. За вказаних обставин необхідно позивачу та її неповнолітньому сину-інваліду з дитинства виділити в квартирі ізольовану кімнату житловою площею 12,6 кв. м, а відповідачем- дві інші житловою площею 18,1 кв. м та 16,8 кв.м. У зв`язку з чим просить встановити порядок користування житловою квартирою, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , житловою площею 47,5 кв.м. Виділити [PERSON] та неповнолітньому сину [PERSON] в користування житлову кімнату площею 12,6 кв.м. Виділити [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в користування житлову кімнату площею 16,8 кв.м та житлову кімнату площею 18,10 кв.м. Залишити у спільному користуванні [PERSON] [PERSON] [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] інші приміщення: кухню площею 7,3 кв.м, коридор площею 6,6 кв.м, ванну кімнату площею 2,2 кв.м, вбиральню площею 1,1 кв.м, вбудовану шафу площею 1,1 кв.м. 29 грудня 2020 року ухвалою суду позовну заяву [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини - інваліда з дитинства [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , який діє в своїх інтересах та від імені малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] , про встановлення порядку користування житловим приміщенням, залишено без руху. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 19 січня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. 05 лютого 2021 року ухвалою суду у задоволенні клопотання відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , який діє в своїх інтересах та від імені малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] , про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовлено. 24 лютого 2021 року ухвалою суду у задоволенні заяви відповідача [PERSON] про допит [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в якості свідків відмовлено. 26 липня 2021 року ухвалою суду провадження у справі за позовною заявою [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини - інваліда з дитинства [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , який діє в своїх інтересах та від імені малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] , за участю третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення порядку користування житловим приміщенням закрито в частині позовних вимог до [PERSON] . Згідно вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ст. 274 Цивільного процесуального кодексу України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. За змістом ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідача про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні правовідносини. З 26 жовтня 1991 року позивач перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем [PERSON] , який було розірвано 05 березня 2004 року (а.с. 8). [INFO] у шлюбі народився син [PERSON] . [INFO] у позивача народився син [PERSON] , батьком якого визнано відповідача [PERSON] на підставі рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 26 грудня 2005 року (а.с. 7, 12-13, 145,146). 18 вересня 1972 року на підставі рішення виконкому Дарницької районної Ради депутатів трудящихся видано ордер [PERSON] на трикімнатну квартиру [ADDRESS] на сім`ю із 4 чоловік: [PERSON] , дружина [PERSON] , донька [PERSON] , син [PERSON] (а.с. 9). Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом, посвідченого державним нотаріусом Запорізької державної нотаріальної контори Субботіній Світлані Дмитрівни належить право власності на ј частину квартири [ADDRESS] (а.с. 11). У спірній квартирі зареєстровані: наймач - [PERSON] , дружина [PERSON] , син [PERSON] , онука [PERSON] , 2010 року народження, онук [PERSON] , 2009 року народження, колишня невістка [PERSON] , онук [PERSON] , син колишньої невістки [PERSON] (а.с. 27). Згідно акту від 04 жовтня 2017 року, складеного мешканцями будинку, в квартирі, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] зареєстрований та проживає [PERSON] , 2004 року народження, зі своєю мамою [PERSON] з 2004 року по теперішній час (а.с.28). Згідно акту від 26 листопада 2020 року, складеного Житлово-експлуатаційної дільниці № 407, в квартирі, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] проживає [PERSON] , [INFO] , та її син [PERSON] , [INFO] (а.с.30). Згідно акту від 26 листопада 2020 року, складеного Житлово-експлуатаційної дільниці № 407 [PERSON] , [INFO] , не проживає з 10 червня 2004 року народження, [PERSON] , [INFO] , не проживає з дня народження, [PERSON] , [INFO] , не проживає з дня народження, [PERSON] , [INFO] , не проживає з 01 червня 2019 року (а.с.31). Позивач просить встановити порядок користування житловою квартирою, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , житловою площею 47,5 кв.м. Виділити [PERSON] та малолітньому сину [PERSON] в користування житлову кімнату площею 12,6 кв.м. Виділити [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в користування житлову кімнату площею 16,8 кв.м та житлову кімнату площею 18,10 кв.м. Залишити у спільному користуванні [PERSON] [PERSON] [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] інші приміщення: кухню площею 7,3 кв.м, коридор площею 6,6 кв.м, ванну кімнату площею 2,2 кв.м, вбиральню площею 1,1 кв.м, вбудовану шафу площею 1,1 кв.м. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що зареєстровані особи у спірній квартирі не проживають, позивач та її син-інвалід з дитинства проживають у прохідній кімнаті житловою площею 18,1 кв. м, тому необхідно їм виділити в квартирі ізольовану кімнату розміром 12,6 кв.м. Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Відповідач [PERSON] скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, відповідно до якого позовні вимоги не визнав повністю. Зазначив, що позивач є його матір`ю, з якою вони перебувають у неприязних стосунках, оскільки в судовому порядку вирішено його місце проживання з батьком - відповідачем [PERSON] . Позивач постійно заперечувала проти зустрічей відповідача у спірній квартирі з друзями, з цього приводу виникали сварки. Також позивачем було подано заяву до поліції, що відповідач скоїв насильство у сім`ї у відношення молодшого брата [PERSON] , за що відповідач притягнутий до адміністративної відповідальності. Позивач також зверталася із заявами до поліції у відношенні діда [PERSON] та відповідача - колишнього чоловіка [PERSON] , в яких стверджувала про погрози вигнати її разом із сином [PERSON] зі спірної квартири. Відповідач проживає у кімнаті площею 12,6 кв. м та не виїжджав з неї. Жодна з кімнат не звільнена. На підтверджена відзиву відповідачем надано копію заяви позивача від 31 грудня 2013 року до начальника Дніпровського управління поліції Головного районного управління Національної поліції України у м. Києві (а.с.94-97), копію постанови Дніпровського районного суду м. Києва від 07 квітня 2014 року (а.с.98-99), заяви позивача від 29 травня 2005 року до начальника Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції України у м. Києві (а.с.100-101). Відповідач [PERSON] скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, відповідно до якого позовні вимоги не визнав повністю, оскільки рішенням Дніпровського районного суду м. Києві від 18 квітня 2006 року, залишеним в силі ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 28 серпня 2006 року по цивільній справі № 2/235/06 в задоволенні позову [PERSON] , яка діяла в своїх інтересах та в інтересах малолітнього [PERSON] , до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього [PERSON] , треті особи відділ з питань охорони дитинства у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація про встановлення порядку користування житловим приміщенням відмовлено. [INFO] помер [PERSON] , у спірній квартирі фактично проживає 7 осіб та встановився наступний порядок користування: відповідач [PERSON] та його малолітні діти: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] - у кімнаті площею 16,8 кв.м; відповідач [PERSON] у кімнаті площею 12,6 кв.м; відповідач [PERSON] , позивач та неповнолітній син [PERSON] , [INFO] - у кімнаті 18,1 кв.м. Жодних переговорів щодо зміни порядку користування спірною квартирою між позивачем та відповідачами не відбувалося. Не відповідає дійсності твердження позивача про не проживання відповідача у спірній квартирі з червня 2004 року і до теперішнього часу. Більше того, у поданому до суду 23 вересня 2005 році позову про встановлення порядку користування позивач стверджувала про проживання у спірній квартирі відповідача разом з сином [PERSON] , батька, бабусі [PERSON] . Внаслідок нестерпної обстановки в квартирі, яку постійно створює у квартирі позивач, знаходитися довгий час з останньою в квартирі вкрай складно, тому в теплий період року відповідач багато часу проводив у садовому будинку, розташованому у Садовому товаристві «Місячна галявина» по [ADDRESS] , який не призначений для проживання у зимовий період року. На підтвердження відзиву відповідачем надано копію свідоцтва про народження малолітніх дітей: сина [PERSON] , [INFO] , та доньки [PERSON] , [INFO] (а.с. 116, 117), копію свідоцтва про смерть [PERSON] , який помер [INFO] (а.с. 118), копію договору найму житлового приміщення від 28 вересня 2006 року (а.с. 119), квитанції про оплату житлово-комунальних послуг (а.с. 120-133), довідку про наявність картки Приватбанку (а.с. 134), копію рішення Дніпровського районного суду м. Києві від 18 квітня 2006 року, залишеним в силі ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 28 серпня 2006 року по цивільній справі № 2/235/06, яким в задоволенні позову [PERSON] , яка діяла в своїх інтересах та в інтересах малолітнього [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , який діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітнього [PERSON] , треті особи відділ з питань охорони дитинства у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації, Дніпровська районна в м. Києві державна адміністрація про встановлення порядку користування житловим приміщенням відмовлено (а.с. 135-138, 138 зв.-139, 139 зв.-140), копію рішення Дніпровського районного суду м. Києві від 30 грудня 2003 року (а.с. 141), копію рішення Дніпровського районного суду м. Києві від 25 грудня 2005 року про визнання батьківства (а.с. 145,146), копію декларації про вибір лікаря, який надає первинну медичну допомогу (а.с.149), копію заяви про надання в користування абонентної скриньки від 26 серпня 2020 року (а.с.150), копію конвертів про направлення відповідачу поштової кореспонденції із зазначенням адреси спірної квартири (а.с.151-154), світлини (а.с.155-156). Відповідач [PERSON] скористалася процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений строк, відповідно до якого позовні вимоги не визнала повністю. Відповідач зазначила, що у спірній квартирі проживає з 1972 року. Після розірвання шлюбу позивача та сина [PERSON] на прохання позивача, яка не бажала проживати з ним у кімнаті розміром 12,6 кв. м, вона дозволила проживати позивачу з маленьким сином у кімнаті розміром 18,1 кв.м. Вже 16 років вони живуть разом з позивачем в одній кімнаті. Будь-яких домовленостей про інший порядок користування спірною квартирою не існує. Не згодна із запропонованим порядком: виділити позивачу та сину [PERSON] кімнату розміром 12,6 кв. м, а відповідачам (трьом дорослим та двом малолітнім дітям різної статі) дві інші кімнати розміром 16,8 кв. м та 18,1 кв. м. Останні роки відповідач [PERSON] проживав з батьком [PERSON] , який помер [INFO] , онук [PERSON] проживав в кімнаті розміром 12,6 кв.м один, а в різні періоди разом з жінкою, а в кімнаті розміром 18,1 кв.м проживає вона, позивач та неповнолітній онук [PERSON] . Іноді відповідач перебуває в гостях у своєї донки у м. Запоріжжя. Останнім часом захворіла, отримує медичну допомогу та потребує догляду. Вона та інші відповідачі не виїжджали зі спірної квартирі, їхні речі знаходяться за місцем реєстрації та проживання. Постійно сплачують комунальні послуги та за вказаною адресою отримують поштову кореспонденцію. На підтвердження відзиву відповідачем надано копію квитка на потяг (а.с. 164), довідку з клініки від 12 листопада 2020 року про звернення відповідача за медичною допомогою (а.с.165-167). Позивач скористалася процесуальним правом подачі відповіді на відзив на позовну заяву, в якій зазначено, що малолітні діти відповідача [PERSON] : [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , жодного дня не проживали в спірній квартирі. Відповідач [PERSON] проживає зі співмешканкою за іншою адресою. Відповідач [PERSON] орендує квартиру разом зі своєю дівчиною. 19 лютого 2021 року складено акт за участю мешканців будинку про не проживання відповідачів у спірній квартирі. На підтвердження відповіді на відзив на позовну заяву надано акт від 19 лютого 2021 року, складений мешканцями будинку, за адресою: [ADDRESS] про не проживання відповідачів у спірній квартирі (а.с.190). Представник третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації не скористався процесуальним правом подачі письмових пояснень на позовну заяву у встановлений строк. Згідно ч. 2 ст. 64 Житлового кодексу України до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Згідно ст. 65 Житлового кодексу України наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім`ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей зазначеної згоди не потрібно. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням. Судом встановлено, що відповідач [PERSON] та його малолітні діти [PERSON] , 2010 року народження, та [PERSON] , 2009 року народження, позивач [PERSON] , діти позивача та відповідача - [PERSON] : повнолітній син [PERSON] , неповнолітній син [PERSON] зареєстровані та мешкають у спірній квартирі, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , житловою площею 47,5 кв.м, яка складається з: трьох кімнат - перша кімната площею 12,6 кв.м, друга кімната площею 18,1 кв.м, третя кімната площею 16,8 кв.м; кухні площею 7,3 кв.м, ванної кімнати площею 2,2 кв.м, вбиральні площею 1,1 кв.м, коридору площею 6,6 кв.м, вбудована шафа площею 1,1 кв.м (а.с. 10) та мають рівне право користування житловою площею по 7,92 кв.м кожному. Між сторонами за спільною згодою існувала домовленість щодо такого порядку користування спірною квартирою, який тривалий час сторонами дотримувався, що не заперечує позивач, а саме, відповідач [PERSON] та його малолітні діти: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , проживають у кімнаті площею 16,8 кв.м; відповідач [PERSON] - у кімнаті площею 12,6 кв.м; позивач та неповнолітній син [PERSON] , [INFO] - у кімнаті 18,1 кв.м. Будь-яких домовленостей про інший порядок користування спірною квартирою судом не встановлено. Запропонований позивачем варіант користування спірною квартирою щодо виділення позивачу та сину [PERSON] кімнати розміром 12,6 кв. м, якою користується вже інший мешканець квартири [PERSON] , порушить його права. Крім того, позивачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів щодо необхідності виділення окремої ізольованої кімнати неповнолітньому сину-інваліду з дитинства. З урахуванням викладеного, суд приходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог [PERSON] , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітньої дитини - інваліда з дитинства [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , який діє в своїх інтересах та від імені малолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] , за участю третьої особи Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про встановлення порядку користування житловим приміщенням повністю.

Outcome: dismissed