Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-16 00:00:00

Позивач [PERSON] подала до суду заяву, в якій просить розглядати справу в її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю. Відповідач [PERSON] позов визнав повністю і просить розглядати справу у його відсутності, про що зазначив у відповідній письмовій заяві. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] подала до суду заяву, в якій не заперечує проти позову та просить розглядати справу в її відсутності. Судом також встановлено, що [INFO] в с. Мошанець Кельменецького району Чернівецької області померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 27 квітня 2011 року, якій відповідно до державного акта на право приватної власності на земельну ділянку серії ЧВ №020181 належала земельна ділянка площею 0,91 га, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Мошанецької сільської ради Кельменецького району Чернівецької області. Спадкодавець [PERSON] , 11 квітня 2011 року склала заповіт, який був посвідчений секретарем Мошанецької сільської ради Кельменецького району Чернівецької області, зареєстрований в реєстрі за № 29 згідно якого вона заповіла житловий будинок з по господарськими будівлями та спорудами, що розташований в [ADDRESS] заповідаю [PERSON] , а позивачу [PERSON] земельні ділянки (паї), що підтверджується державними актами серії ЧВ № 020118, ЧВ № 020925 та № 021267 від 25 серпня 2003 року. [INFO] [PERSON] померла, та не змінила текст вказаного вище заповіту. Після смерті [PERSON] позивач [PERSON] прийняла спадщину, що підтверджується матеріалами спадкової справи № 308/2011 Відповідно дост.1256 ЦК України тлумачення заповіту може бути здійснене після відкриття спадщини самими спадкоємцями. У разі спору між спадкоємцями тлумачення заповіту здійснюється судом відповідно до ст. 213 ЦК України. Частиною 3ст.213 ЦК України передбачено, що при тлумаченні змісту правочину беруться до уваги однакове для всього змісту правочину значення слів і понять. Їхній зміст встановлюється порівнянням відповідної частини правочину зі змістом інших його частин, усім його змістом, намірами сторін. Виходячи з аналізу ст. 213 ЦК України, тлумачення заповіту здійснюється з метою визначення справжньої волі заповідача і може мати місце, якщо заповіт викликає питання у спадкоємців, має суперечливий характер, у зв`язку з чим необхідно уточнити його зміст. Відповідно до ч.1 ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків(спадщини)від фізичної особи,яка померла(спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ч.1 ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.1 ст. 1236 ЦК України заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому. Отже, судом встановлено, що [PERSON] , складаючи заповіт, самостійно та вільно виявила волю щодо настання реальних наслідків вчиненого нею правочину, що в разі її смерті позивач успадкує земельні ділянки та право власності на земельні ділянки, які розташовані в с. Мошанець Кельменецького району Чернівецької області та право власності на які підтверджується державними актами на право власності на земельну ділянку серії ЧВ № 020181, серії ЧВ №020925 та серії ЧВ №021267 від 25.08.2003 року, тоді як в заповіті помилково зазначено державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЧВ №020118. Відповідач позов визнав повністю. Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності визнаних представником відповідача обставин або добровільності їх визнання. Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд вважає, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. На підставі ст.213,ч.1 ст.1216, 1217, ч. 1 ст.1218, ст.1222,1225, ст.1233,1256 ЦК України,

Outcome: approved