Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-08 00:00:00

Позивач [PERSON] , через свого представника, адвоката Лущина О.О., звернувся у Придніпровський районний суд м.\~Черкаси з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості. Свої вимоги обгрунтовує тим, що 01.11.2011 між ним та відповідачкою [PERSON] укладено договір оренди житлового приміщення, а саме, - трикімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] . Зазначив, що відповідно до п.4.1 договору, орендар проводить оплату за комунальні послуги та несе повну матеріальну відповідальність за збереження орендованого приміщення, проводить поточний ремонт та не допускає його псування, знищення, тощо. Незважаючи на те, що термін дії договору закінчився 01.11.2015 року, відповідачка залишалася проживати у вказаній квартирі до 25.09.2019 року. Зауважив, що у зв`язку з неналежним виконанням умов договору оренди у відповідачки [PERSON] виникла заборгованість перед позивачем [PERSON] в сумі 42024 грн. 43 коп. за оплату комунальних послуг, що підтверджується квитанціями про сплату житлово-комунальних послуг. На даний час відповідачка ухиляється від спілкування з ним, категорично відмовляється сплатити заборгованість за комунальні послуги, що виникла. Тож, зважаючи на викладене вище, просить стягнути із відповідачки [PERSON] на його користь заборгованість за житлово-комунальні послуги в розмірі 42024грн. 43 коп., а також судові витрати в розмірі 840 грн. 80 коп. Ухвалою суду від 02.10.2020 позовну заяву прийнято, відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду. Дана цивільна справа визнана судом малозначною і розглядається у порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням сторін. Сторонам встановлено строк для подачі заяв по суті справи. Крім того, сторони заперечень щодо такого порядку розгляду справи не надали. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, судом повідомлявся про місце, день та час розгляду справи у встановленому законом порядку. Представник позивача адвокат - Лущин О.О. у судове засідання не з`явився, судом повідомлявся про місце, день та час розгляду справи у встановленому законом порядку. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, судом повідомлялася про місце, день та час розгляду справи у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі. Відзив на позов не подано. Суд ухвали проводити заочний розгляд справи. Дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, 01.11.2013 року між [PERSON] (орендодавцем) та [PERSON] (орендарем) укладено договір оренди житлового приміщення №144, а саме: квартири, площею 105 кв.\~м, по [ADDRESS] (а.с.5-9). Станом на день укладення правочину сторонами знято показники приладів обліку (лічильників) електроенергії, гарячого водопостачання, холодної води та відображено у тексті договору (п.2.1 договору). Відповідно до п.3.1, 3.4 договору, розмір плати за користування приміщенням, що винаймається становить 3750 грн. 00 коп., які орендар зобов`язана була сплачувати щомісяця наперед (авансом) з 01 до 05 числа. Між тим, передбачено, що орендар щомісяця, у встановлений строк, за свій рахунок сплачує послуги, а саме: електроенергію, водопостачання, послуги кабельного телебачення, послуги за надання Інтернету (п.4.1 договору). Розділом 5 договору врегульовано відносини сторін стосовно внесення та використання гарантійного платежу. Так, гарантійним платежем сторони визначають грошову суму, сплачену орендарем на користь орендодавця, в якості забезпечення виконання орендарем всіх його зобов`язань за договором, про який йдеться. Гарантійний платіж сплачується орендарем на користь орендодавця у момент підписання договору та утримується орендодавцем без нарахування відсотків. Сума гарантійного платежу встановлюється у розмірі орендної плати, яка встановлюється за користування приміщенням, що наймається. Відповідальність орендаря за невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань за цим договором не обмежується сумою гарантійного платежу. У разі виконання усіх зобов`язань з боку орендаря, гарантований платіж повертається орендареві або враховуватиметься за оплату останнього місяця проживання. \~ \~ \~ \~Відповідно до п.8.1 договору, у випадку порушення зобов`язання, що виникає з цього договору сторона несе відповідальність визначену цим договором або чинним законодавством України. Порушенням договору є його невиконання або неналежне виконання, тобто виконання з порушенням умов, визначених змістом договору. Сторона, яка порушила зобов`язання зобов`язана відшкодувати завдані цим збитки стороні, чиї права або законні інтереси якої порушено в порядку, передбаченому чинним законодавством України. Збитки стягуються в повній сумі понад штрафні санкції (п.п.8.1, 8.2, 8.3, 8.5 договору). Судом встановлено, що відповідачкою останню оплату за договором здійснено 25.09.2019 року, що вказано у акті взаєморозрахунків (а.с.8-9) і вже, починаючи з 26.09.2019 року, [PERSON] у житловому приміщенні, яке вона винаймала - не проживала, про що в позові вказано позивачем. Таким чином, за приписами статей 627, 628 та 629 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами. Згідно із статтями 525 та 526 ЦК України, одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Таким чином, вказаний договір відповідає вимогам ст.ст. 627, 628 та 629 ЦК України, підписаний сторонами особисто, на час розгляду справи відсутні підтверджуючі докази про те, що він визнаний недійсним чи є розірваним. Зазначені обставини справи підтверджуються відповідними письмовими доказами, не спростованими відповідачкою, а тому суд вважає їх доведеними. Крім того, відповідачкою не спростовані обставини про те, що вона проживала у жилому приміщенні до 25.09.2019р., про що вказує позивач. На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання зобов`язання і заборгованість за договором оренди житлового приміщення, в частині оплати комунальних послуг не погашає, що є порушенням законних прав [PERSON] . Так, у матеріалах справи містяться рахунки - повідомлення КП «Київтеплоенерго» за період з 01.09.2019 року по 01.12.2019 року та з 01.01.2020 року по 01.06.2020 року, які свідчать про наявність абонентської заборгованості у жилому приміщені за адресою: [ADDRESS] . Із вказаних рахунків повідомлень, зокрема станом на 01.10.2019р. вбачається, що фінансові зобов`язання, у період перебування квартири у користуванні відповідачки, не виконувалися належним чином, внаслідок чого утворилася накопичена заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги, тобто за постачання та споживання гарячої води. Між тим, суд вважає, що залишок несплаченої заборгованості за договором №144 щодо сплати комунальних послуг за гаряче водопостачання становить 9117грн. 20коп. станом на 01.10.2019р., що підтверджується розрахунком - повідомленням (а.с.11). При цьому, суд не погоджується із наведеними розрахунками позивача, оскільки ним визначено розмір боргу 42024грн. 43коп., який відповідно до розрахунку повідомлення складає заборгованість за централізоване опалення станом на 01.06.2020р. (а.с.13), а договором оренди передбачено, що відповідачка взяла на себе зобов`язання сплачувати послуги по водопостачанню, як за гаряче, так і за холодне, але не за централізоване опалення. Тому, позовні вимоги підлягають до часткового задоволення. При цьому, слід зазначити, що відповідачка не скористалася правом надати свої заперечення проти позову та докази в їх обґрунтування, зокрема і в частині визначення розміру заборгованості. Відповідно до ст. 55 Конституції України та ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Способи захисту визначені ст. 16 ЦК України. Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч.\~3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.\~2 ст.\~78 ЦПК України). Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ст. 626 ЦК України). Згідно із ст. 631 ЦК України строком договору\~є час,\~протягом якого\~сторони можуть\~здійснити свої\~права і\~виконати свої\~обов`язки відповідно\~до договору. Договір\~набирає чинності\~з моменту\~його укладення. Сторони\~можуть встановити,\~що умови\~договору застосовуються\~до відносин\~між ними,\~які виникли\~до його\~укладення. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору. Договір є\~укладеним,\~якщо сторони\~в належній\~формі досягли\~згоди з\~усіх істотних\~умов договору. Істотними\~умовами договору\~є умови\~про предмет\~договору,\~умови,\~що визначені\~законом як\~істотні або\~є необхідними\~для договорів\~даного виду,\~а також\~усі ті\~умови,\~щодо яких\~за заявою\~хоча б\~однієї із\~сторін має\~бути досягнуто\~згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною (ст.\~638 ЦК України). Загальні положення про договір визначені розділом ІІ гл. 52 Цивільного Кодексу України. Відповідно до вимог ст.158 ЖК України, наймач користується жилим приміщенням у будинку (квартирі), що належить громадянинові на праві приватної власності, відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення укладається між власником будинку (квартири) і наймачем у письмовій формі з наступною реєстрацією у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів або в органі управління, що ним утворюється. Договір повинен містити вказівку на предмет договору, строк, на який він укладається, визначати права і обов`язки наймодавця і наймача та інші умови найму. Між тим, недотримання умов ч. 2 ст. 158 ЖК України щодо реєстрації договору найму жилого приміщення у виконавчому комітеті місцевої Ради народних депутатів або в органі управління, що ним утворюється, при відсутності у ст. 810 ЦК України та ст. 4 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень вказівки на необхідність державної реєстрації договорів найму (оренди) житла не тягне за собою недійсність такого договору.\~ Положеннями ч. 1 ст. 759 ЦК визначено, що за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Відповідно до положень ч.1 ст. 763 ЦК України договір найму укладається на строк, встановлений договором. Згідно положень ст. 764 ЦК України, якщо наймач продовжує користуватися майном після закінчення строку договору найму, то за відсутності заперечень наймодавця протягом одного місяця, договір вважається поновленим на строк, який був раніше встановлений договором. Відповідно до ст. 810 ЦК України, за договором\~найму (оренди)\~житла одна\~сторона -\~власник житла\~(наймодавець)\~передає або\~зобов`язується\~передати другій\~стороні (наймачеві)\~житло для\~проживання у\~ньому на\~певний строк\~за плату. До договору найму житла, крім найму житла, що є об`єктом права державної або комунальної власності, застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом. Позивач передав відповідачці квартиру у найм. Судом визнається ця обставина в силу вимог частини\~1 ст. 82 ЦПК України, оскільки ця обставина не заперечувалася сторонами. Договір найму\~житла укладається\~у письмовій\~формі (ч.1\~ст.811\~ЦК України). Предметом договору\~найму житла\~можуть бути\~помешкання,\~зокрема квартира\~або її\~частина,\~житловий будинок\~або його\~частина. Помешкання має бути придатним для постійного проживання у ньому. Наймач житла у багатоквартирному будинку має право користування майном, що обслуговує будинок (ст.812 ЦК України). \~Відповідно до ч.3 ст. 815 ЦК, наймач зобов`язаний своєчасно вносити плату за житло. Наймач зобов`язаний самостійно вносити плату за комунальні послуги, якщо інше не встановлено договором найму. Згідно зі\~ст.\~820\~ЦК України,\~розмір плати\~за користування\~житлом встановлюється\~у договорі\~найму житла. Якщо\~законом встановлений\~максимальний розмір\~плати за\~користування житлом,\~плата,\~встановлена у\~договорі,\~не може\~перевищувати цього\~розміру. Одностороння\~зміна розміру\~плати за\~користування житлом\~не допускається,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом. Наймач\~вносить плату\~за користування\~житлом у\~строк,\~встановлений договором\~найму житла. Якщо строк внесення плати за користування житлом не встановлений договором, наймач вносить її щомісяця. Договір найму житла укладається на строк, встановлений договором (ч.1 ст.821 ЦК України). Згідно із ст. 525 ЦК України одноособова відмова від виконання зобов`язань і одноособова зміна умов договору не припустимі, якщо інше не встановлено договором чи законом. Згідно з\~приписами ст.\~509\~ЦК України,\~зобов`язанням є\~правовідношення,\~в якому\~одна сторона\~(боржник)\~зобов`язана вчинити\~на користь\~другої сторони\~(кредитора)\~певну дію\~(передати\~майно,\~виконати роботу,\~надати послугу,\~сплатити гроші\~тощо)\~або утриматися\~від певної\~дії,\~а кредитор\~має право\~вимагати від\~боржника виконання\~його обов`язку; зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею\~11 цього\~Кодексу; зобов`язання має грунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Статтею 526 ЦК України визначено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином і у встановлений строк у відповідності з умовами договору та вимогами цивільного кодексу та інших актів цивільного законодавства. Як передбачено ст. 599 ЦК України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), що визначено ст. 610 ЦК України. Відповідно до положень ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Боржник, як зазначено у ст. 625 ЦК України, не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання. За відсутності інших підстав припинення зобов`язання, передбачених договором або законом, зобов`язання, в тому числі й грошове, припиняється його виконанням, проведеним належним чином (ст.\~599 ЦК України). Під час розгляду справи знайшли своє підтвердження доводи позивача про те, що ним умови договору виконано у повному обсязі, відповідачу надано у користування вказане вище житлове приміщення. У договорі сторони обумовили оплату житлово-комунальних послуг відповідачкою, зокрема за гаряче водопостачання, її розмір, строк та порядок її внесення. Відповідачкою зазначені умови правочину в повному обсязі не виконані, а тому заборгованість 9117грн. 20коп., що виникла, підлягає стягненню з відповідачки, як і передбачається умовами договору на користь позивача. В іншій частині слід відмовити. На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилався позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про можливість часткового задоволення заявлених позовних вимог, а саме, - слід стягнути з [PERSON] (паспорт [NUMBER] , виданий Придніпровським РВ УМВС України в Черкаській області 03.09.2010р.) на користь [PERSON] (паспорт серія [NUMBER] , виданий Ватутінським МВ УМВС України в Черкаській області 01.06.2011р., код [NUMBER] , [ADDRESS] ) заборгованість у розмірі 9117грн. 20коп. В іншій частині слід відмовити. Крім того, з відповідачки [PERSON] на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в сумі 840грн.80коп. На підставі викладеного та

Outcome: approved