Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-18 00:00:00

Позивач, АТ « Універсал Банк», представник позивача Іващенко І.О. звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення безпідставно отриманих коштів, мотивуючи свої вимоги тим, що 11 лютого 2019 року на Київському відділенні АТ « Універсал Банк» за адресою: м. Київ, проспект Героїв Сталінграду, буд.10-А, корпус 5, комісією у складі: керівник - Хаймик В.В., члени комісії - [PERSON] та [PERSON] , було проведено ревізію 100% перерахунком готівкових коштів в національній валюті, 100% перерахунком готівкових коштів в іноземній валюті та інших цінностей операційної каси. За результатами ревізії складено Акт ревізії цінностей операційної каси, що знаходиться у Київському відділенні № 26 в присутності відповідальних осіб сховища: [PERSON] - старший касир-операціоніст, [PERSON] - старший спеціаліст з операційної роботи Київського відділення № 26, [PERSON] - старший касир-операціоніст. Відповідно до проведеної ревізії готівкових коштів в національній валюті виявлено недостачу готівкових коштів в національній валюті України - гривні, в розмірі 273 000,00 (двісті сімдесят три тисячі) гривень 00 копійок. За даним фактом (недостача готівкових коштів у гривні). Старшим касиром - операціоністом [PERSON] було надано пояснення, відповідно до яких при здійсненні платіжної операції з перерахування грошових коштів для оплати за нерухомість на користь ТОВ АГЕНЦІЯ ДБК ІНВЕСТ клієнтом Банку [PERSON] , [PERSON] було допущено помилку під час рахування готівкових грошових коштів, а саме не було здійснено обнуління показників рахувальної машинки під час підрахунку купюр номіналом 100 гривень, у результаті чого відповідачем [PERSON] помилково було отримано решту у сумі 273 000,00 гривень, замість належної решти 102,00 грн. Відеозапис камер спостереження робочого місця касира та зони клієнтів біля робочого місця касира, дозволяє стверджувати про наявність такого розвитку подій. Так, 11.02.2019 р. близько 12:00 дня відповідач [PERSON] звернувся на Київське відділення № 26 АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», для здійснення операції - перерахування через касу відділення банку готівкових коштів в розмірі 1 656 648.00 грн. на рахунок ТОВ «ТОВ АГЕНЦІЯ ДБК ІНВЕСТ» та сплати комісії за таку операцію в розмірі 250.00 грн. Всього до сплати - 1 656 898.00 грн.. Для здійснення касової операції відповідач [PERSON] надав касиру чорну сумку з грошовими коштами, відкривши яку, касир дістала корінці банкнот номіналом 100 гривень для перерахування на лічильнику банкнот. В 12:16:24 касир сформувала перший корінець банкнот номіналом 100 гривень. До 12:26:31 касир сформувала ще 26 корінців банкнот номіналом 100 грн. Всього за вказаний період часу - 27 корінців банкнот номіналом 100 гривень, що складає 270 000.00 грн. Неповний корінець - 30-ть банкнот номіналом 100 гривень касир відклала поруч на столі. О 12:27 касир почала перерахунок на лічильнику банкнот корінців номіналом 200 гривень. До 12:43:25 касир сформувала 68 корінців банкнот номіналом 200 гривень, що складає 1 360 000.00 гривень. Неповний корінець - двадцять банкнот номіналом 200 гривень касир відклала поруч на столі. О 12:43:46 касир почала перерахунок на лічильнику банкнот корінців номіналом 50 гривень. До 12:44:47 сформувала 4 корінці банкнот номіналом 50 гривень, що складає 20 000.00 гривень. Всього готівкових коштів в корінцях - 1 650 000.00 гривень та 7 000.00 в неповних корінцях. Загальна сума готівкових коштів наданих склала 1 657 000.00 гривень. З отриманих 12.02.2019 р. пояснень касира та виходячи з проведеного детального аналізу відеозаписів з камер спостереження у касовому вузлі випливає, що після перерахування грошових коштів номіналом 100 гривень - загальна сума яких склала 273 000.00 гривень, касир помилково не натиснула клавішу «Сброс» (обнуління підрахунку) - сума наступного підрахунку купюр номіналом 200 гривень та 50 гривень була приплюсована до 273 000.00 гривень та склала 1 930 000.00 гривень, замість вірної суми - 1 657 000.00 гривень. Внаслідок такої помилки з 12:49:42 до 12:51:11 касир відрахувала решту в сумі 273 102. 00 гривень наступними купюрами - 13-ть корінців банкнот номіналом 200 гривень, 1-н корінець банкнот номіналом 100 гривень, 15-ть банкнот номіналом 200 гривень, 1-на банкнота номіналом 100 гривень та 1-на банкнота номіналом 2 гривні - замість правильної решти в сумі 102.00 гривень. Готівкові кошти в сумі 273 102.00 гривень касир поклала в чорну сумку та о 12:54:06 передала відповідачу [PERSON] . Наразі Акціонерне товариство «Універсал Банк» є правонаступником усіх прав та обов`язків Публічного акціонерного товариства «Універсал Банк». З метою досудового врегулювання спору, що виник між сторонами, на адресу відповідача [PERSON] , банком направлялася вимога від 26.02.2019 № 2807 про повернення безпідставно отриманих коштів у розмірі 273 000,00 грн. Але така вимога повернулася без виконання, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом та просить стягнути з відповідача безпідставно отримані грошові кошти в сумі 273 000,00 грн., також позивач просить відшкодувати витрати зі сплати судового збору у розмірі 4 095,00 грн. та витрати понесені за проведення експертизи у сумі 6 500,00 грн.. Відповідач [PERSON] надав до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого зазначає, що відповідно до п. 2 Інструкції про ведення касових операцій банками в Україні затвердженої Постановою Правління Національного банку України 25.09.2018 за 103, ця Інструкція: 1) установлює порядок і вимоги здійснення банками (філіями, відділеннями) касових операцій у національній та іноземній валюті; 2) регулює взаємовідносини банків (філій, відділень) з питань здійснення касових операцій у національній та іноземній валюті з Національним банком України (далі - національний банк), іншими банками та клієнтами банків; 3) установлює вимоги щодо оформлення банками (філіями, відділеннями) касових документів та оброблення банкнот (монет); 4) установлює порядок здавання та отримання банками ( філіями, відділеннями) готівки національної валюти в Національному банку. Так, згідно п. 10 Інструкції про ведення касових операцій банками в України, банк (філія, відділення) організовує роботу операційної каси з касового обслуговування клієнтів протягом операційного часу та в післяопераційний час відповідно до внутрішніх положень (інструкцій) про організацію роботи щодо здійснення касових операцій банком. За рішенням керівника банку в операційній касі застосовується ATM. Робоче місце з приймання готівки має бути обладнане таким чином, щоб клієнт міг спостерігати за розкриттям працівником банку пачок/мішечків та перерахуванням готівки. Отже, згідно наданого відповідачем пояснення та наданого позивачем відеозапису відеокамер щодо періоду часу проведення банківських операцій касиром видно, що остання відлучилась з грошовими коштами з приміщення каси, робила якісь не зрозумілі маніпуляції з грошима під столом, що не дало можливості спостерігати за врахуванням коштів, чим порушила вище зазначену інструкцію. Можливо під час перерахунку коштів касиром та її переміщенням з ними, остання «загубила чи привласнила» вказану частину грошової суми десь по дорозі. Вважати, що касир не знала як користуватись машинкою для перерахування коштів або не знала алгоритму дій під час надання послуг по підрахунку та перерахунку коштів, не можливо. Згідно позовної заяви про стягнення безпідставно отриманих коштів та безпосередньо пояснення касира, остання наче забула, чи помилково не натиснула кнопку «сброс» після підрахунку коштів, що призвело до при плюсування 273 000 гривень. При цьому на наданому банком відео, не видно викладених вище обставин з конкретними зазначеними сумами, банк керується виключно припущеннями та якимись зрозумілими підрахунками корінців банкнот. Весь позов ґрунтується виключно на припущеннях та суб`єктивної, необ`єктивної думки позивача. В позовній заяві вказується, що касир грошові кошти в сумі 273 102 грн. поклала в чорну сумку та передала її мені. А в поясненні касира зазначається, що остання просто видала мені решту в сумі 273 102 грн., однак на ділі і відповідно до відеозапису видно наступне, що касир перебуваючи в приміщенні каси, поклала в сумку не зрозумілу суму грошей та через «ящик» віддала її мені. Приїхавши вже додому відповідач перерахував кошти, загальна сума яку він нарахував становила десь до 8000 тисяч гривень, дрібними купюрами по 1, 2, 5, 10 гривень, не значна кількість купюр номіналом 200 гривень та кілька купюр номіналом 100 гривень. Окрім цього, касир видала відповідачу заяву на переказ готівки № [NUMBER] про переказ грошових коштів в сумі 1 656 648 грн. та заяву на переказ готівки № [NUMBER] на сплату комісії за прийняття готівкових коштів в розмірі 250 грн., будь яких квитанцій та інших документів про видачу грошових коштів в розмірі 273 102 грн. відповідач не отримав, також будь де (в заяві на переказ готівки № [NUMBER] про переказ грошових коштів в сумі 1 656 648 грн.) дана інформація не відображена, виключно зі слів касира. В результаті, так як не знав точної суми яку надав касиру для підрахунку, відповідач не перераховував отриману решту біля каси, і після її підрахунку дома, не міг вказати точно, чи обманув мене працівник банку, чи ні. Тому, будь-яких протоколів розбіжностей в банку не було складено. Відповідач зазначає, що йому не зрозуміло наступне, відділення « Універсал Банк» відкривається о 09 годині 00 хвилин, відповідно до позовної заяви касир завершив проведення банківських операцій з грошовими коштами о 12 годині 54 хвилини, а акт ревізії цінностей операційної каси складено з 15 години 10 хвилин до 18 години 00 хвилин, чому саме такі розбіжності в проміжках часу. При аналізуванні даної ситуації відповідач дійшов до висновку, що можливо вказану недостачу грошових коштів видали раніше іншому клієнту або взагалі декільком клієнтам банку, у зв`язку з чим позов не визнає та заперечує проти його задоволення. Представник позивача надав до суду відповідь на відзив в якому зазначив, що у своєму відзиві на позов, відповідач [PERSON] зазначає, що позивач обґрунтовує свої вимоги на припущеннях, і що касиром при здійсненні платіжної операції з перерахування грошових коштів для оплати за нерухомість на користь ТОВ АГЕНЦІЯ ДБК ІНВЕСТ клієнтом Банку [PERSON] вчинялися дії всупереч встановленим правилам та інструкціям НБУ. Але такі твердження, з боку відповідача не підтверджено жодним належним та допустимим доказом. При цьому, позивач у своєму позові зазначив, що касиром [PERSON] дійсно було допущено помилку під час рахування готівкових грошових коштів, а саме не було здійснено обнуління показників рахувальної машинки під час підрахунку купюр. Відповідачем помилково було отримано решту у сумі 273 102,00 гривень замість належної решти 102,00 грн. Що підтверджується відеозаписом та поясненнями касира, яка визнала, що помилилася у підрахунку, і видача зайвих коштів відбулася у результаті не вчинення дії щодо обнуління даних на рахунковій машинці. Ані касиром, ані Банком факт помилки під час підрахунку коштів не оспорювався. Навпаки, саме за такої помилки при обрахуванні грошових коштів при здійсненні платіжної операції і відбулося безпідставне отримання грошових коштів у сумі 273 000,00 грн. відповідачем [PERSON] .. [PERSON] надав до каси всього 1 657 000,00 грн. За вирахуванням суми платежу за попереднім договором у розмірі 1 656 648,00 грн. та комісії за приймання готівкових коштів у розмірі 250,00 гри., клієнт повинен був отримати у вигляді залишку від платежу 102,00 грн. При цьому, на відеозаписі чітко вбачається, що сума видана клієнту до повернення була поміщена в чорну сумку, в якій було надано первинно кошти і за номіналом та за кількістю купюр сума видачі значно перевищувала правильну суму до повернення - 102,00 грн. і склала разом 273 102,00 грн., і як результат сума надлишково виданих клієнту грошових коштів склала 273 000,00 грн.. Але, відповідач веде себе недобросовісно і фактично скористався ситуацією, яка склалася під час проведення платіжної операції. І саме, за таких обставин, позивач був вимушений звернутися до суду із вимогою про повернення безпідставно отриманого майна у вигляді грошових коштів. Твердження відповідача, про те, що він робив зауваження під час проведення підрахунку грошових коштів касиру, що касир нібито відлучалась та ще і з грошима, не підтверджено жодним доказом, у тому числі і поданим відеозаписом з боку позивача. Таке посилання є відвертим відволіканням, переведенням уваги суду з одних обставин на інші. Посилання на інструкції та нормативи НБУ у цьому випадку щодо обладнання приміщення організації роботи у касових вузлах у контексті предмету спору та предмету доказування, вважаю безпідставним, оскільки наразі позивачем визнано помилку з боку касира щодо підрахунку та у результаті проведеної ревізії встановлено факт недостачі, у результаті видачі клієнту надлишкової суми 273 102,00 грн. замість 102,00 грн. Інші факти, у тому числі щодо протиправності дій з боку касира відповідачем не доведено, а Банк такою інформацією не володіє. Підстав для твердження про протиправність дій касира на сьогодні не встановлено. Звертаючи увагу суду у відзиві на нормативи і інструкції, відповідач не спростовує при цьому факт безпідставного отримання ним грошових коштів у розмірі 273 000,00 грн. Також, прошу звернути увагу, що час звернення клієнта та здійснення операції з перерахування коштів відслідковується на відеозаписі із можливістю ототожнення проведеної операції із відповідною бухгалтерською проводкою. Справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 22 квітня 2019 року позовну заяву було залишено без руху. Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 16 травня 2019 року провадження по справі було відкрито та призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження. Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 12 червня 2019 року було задоволено клопотання представника позивача про розгляд справи в режимі відеоконференцзв`язку. Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 23 вересня 2019 року клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишено без задоволення. В судовому засіданні представник позивача Іващенко І.О. позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила суд їх задовольнити, надавши аналогічні пояснення, що зазначені в позові також пояснила, що з приводу неправомірних дій відповідача, позивач до правоохоронних органів з відповідною заявою не звертався. В подальшому надала до суду заяву про розгляд справи без її участі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, за участю його представника [PERSON] , підтримує відзив та просить суд в задоволенні позову відмовити. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позов не визнав, надав пояснення аналогічні відзиву на позовну заяву, просив суд відмовити в задоволенні позову. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що працює в Київському відділенні АТ « Універсал Банк» на посаді старший касир-операціоніст. 11.02.2019 р. клієнт банку [PERSON] звернувся до відділення для здійснення операції - перерахування через касу відділення банку готівкових коштів в розмірі 1 656 648.00 грн. на рахунок ТОВ «ТОВ АГЕНЦІЯ ДБК ІНВЕСТ» та сплати комісії за таку операцію в розмірі 250.00 грн. Свідок перерахувала купюри номіналом 100 грн., що складали суму 273 000,00 грн., купюри номіналом 200 грн., що склали суму 1 360 000,00 грн. та купюри номіналом 50 грн., що склали суму 20 000,00 грн. Всього до сплати повинно бути - 1 656 898.00 грн.. Клієнт був незадоволений щодо швидкості перерахунку, неодноразово говорив, що сума кошті, яку він надав є більшою ніж та сума яку необхідна для здійснення платежу. Свідок пояснила, що не виходила з залу при перерахунку коштів, особистих речей з нею не було так як це заборонено. За час перерахунку коштів клієнт на деякий час відходив від касового вікна. Після перерахунку поклала в сумку 273 000,00 грн. та передала їх [PERSON] , клієнт не перераховував гроші, які вона йому передала. Коли свідок виявила недостачу грошових коштів повідомила про це керівнику, службі безпеки та клієнта, який їй сказав, що одразу приїхати він не зможе. Клієнт підійшов пізніше з представником та здійснювали перегляд відео. За фактом недостачі грошових коштів було здійснено службове розслідування. Свідок також зазначила, що коли перераховувала гроші то не натиснула клавішу обнуління після перерахунку грошових коштів номіналом 100 грн. і коли стала перераховувати купюри номіналом 200 грн., машинка зарахувала попередню суму. Свідок [PERSON] пояснила, що працює в Київському відділенні АТ « Універсал Банк» на посаді старший касир-операціоніст, клієнт [PERSON] звернувся з платою за квартиру. Передав сумку з грошима та повідомив, що сума більша ніж та, що необхідна для здійснення платежу. Перерахувавши кошти, виявилось, що 273 000,00 грн. зайві, ці гроші передали назад клієнту. Коли [PERSON] стала підраховувати касу то виявила недостачу. Повідомили про це керівництву та передзвонили клієнтові, який повідомив, що не може з`явитися відразу. Клієнт приїхав уже ввечері з адвокатом. За фактом недостачі грошових коштів було здійснено ревізію в касі. Заслухавши представника позивача, представника відповідача, свідків, дослідивши матеріали справи, висновок експертизи, суд приходить до наступного. Так судом встановлені наступні фактичні обставини. Так, статутом Акціонерного товариства « Універсал Банк» підтверджується, що АТ « Універсал Банк» є правонаступником усіх прав та обов`язків Публічного Акціонерного товариства « Універсал Банк», тип якого у відповідності до рішення Загальних зборів акціонерів ПАТ « Універсал Банк» ( протокол № 2-2018 від 31.10.2018 р.) було змінено на приватне акціонерне товариство та який було перейменовано на Акціонерне товариство « Універсал Банк». Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань підтверджено, що Акціонерне товариство « Універсал Банк» зареєстровано в реєстрі за ідентифікаційним кодом юридичної особи: 21133352. Вимогою про повернення безпідставно отриманих коштів за № 2807 від 26.02.2019 року підтверджується, що банк звернувся до [PERSON] з вимогою про повернення безпідставно отриманих коштів у сумі 273 000,00 грн., яку було направлено 27.02.2019 року на адресу: [ADDRESS] , що підтверджується описом цінного листа. Заявами на переказ готівки від 11.02.2019 року за № 321120006, № 321120007 підтверджується факт переведення грошових коштів від [PERSON] на рахунок ТОВ Агенція ДБК Інвест в сумі 1 656 648,00 грн. призначення платежу: оплата за квартиру [ADDRESS] та від [PERSON] на рахунок АТ « Універсал Банк» в сумі 250,00 грн. призначення платежу: комісія за приймання грошових коштів. Розпорядженням № 064/31 від 11.02.2019 року підтверджується факт проведення ревізії в Київському відділенні АТ « Універсал Банк» за адресою: м. Київ, проспект Героїв Сталінграду, буд.10-А, корпус 5, комісією у складі: керівник - Хаймик В.В., члени комісії - [PERSON] та [PERSON] , було проведено ревізію 100% перерахунком готівкових коштів в національній валюті, 100% перерахунком готівкових коштів в іноземній валюті та інших цінностей операційної каси. За результатами ревізії складено Акт ревізії цінностей операційної каси від 11.02.2019 року, та встановлено, що у Київському відділенні № 26 в присутності відповідальних осіб сховища: [PERSON] - старший касир-операціоніст, [PERSON] - старший спеціаліст з операційної роботи Київського відділення № 26, [PERSON] - старший касир-операціоніст, при проведенні ревізії готівкових коштів в національній валюті виявлено недостачу готівкових коштів в національній валюті України - гривні, в розмірі 273 000,00 (двісті сімдесят три тисячі) гривень 00 копійок. Ревізію розпочато 11 лютого 2019 року о 15 год. 10 хв. закінчено 11 лютого 2019 року о 18 год. 00 хв.. Пояснювальною запискою старшого касира - операціоніста [PERSON] від 12.02.2019 року підтверджується, що при здійсненні платіжної операції з перерахування грошових коштів для оплати за нерухомість на користь ТОВ АГЕНЦІЯ ДБК ІНВЕСТ клієнтом Банку [PERSON] , [PERSON] було допущено помилку під час рахування готівкових грошових коштів, а саме не було здійснено обнуління показників рахувальної машинки під час підрахунку купюр номіналом 100 гривень, у результаті чого відповідачем [PERSON] помилково було отримано решту у сумі 273 000,00 гривень, замість належної решти ( а.с. 11-45 т.1). Актом П/П № 11-11/20 прийому-передачі товару підтверджується, що для виконання своїх зобов`язань за договором поставки № 03/11-16 від 03 листопада 2016 року ТОВ « Фірма « ГЛОБАЛСЕРВІС», в особі директора Починка Павла Дмитровича з одного боку і ПАТ « Універсал Банк» з іншого боку склали даний акт про передачу наступного товару: Сортувальник банкнот Kisan Newton - FS в кількості 1 шт. вартість якого 28 130,00 грн.( а.с 180). Наказом Публічного акціонерного товариства « Універсал Банк» за № 732-к від 31.08.2016 року підтверджується факт переведення [PERSON] з посади касира - операціоніста Київського відділення № 26 Київського міжрегіонального управління № 1 ПАТ « Універсал Банк» на посаду старшого касира-операціоніста цього ж структурного підрозділу з 1 вересня 2016 року ( а.с. 181 т.1). Наказом Публічного акціонерного товариства « Універсал Банк» за № 1607-к від 05.12.2018 року підтверджується факт прийняття [PERSON] на посаду старшого касира-операціоніста Київського відділення № 5 Центрального міжрегіонального управління ПАТ « Універсал Банк» з 06 грудня 2018 року по 05 січня 2020 року з посадовим окладом згідно зі штатним розкладом та з випробувальним терміном три місяці ( а.с. 185 т.1). Висновком № 107/19 експертизи відеозапису за запитом адвоката Іващенко Ірини Олександрівни у цивільній справі № 628/1203/19 ( провадження 2/628/674/19) складеного 14 серпня 2019 року зазначено, що 23 липня 2019 року до ТОВ Центр судових експертиз « Альтернатива» з запитом від 03 липня 2019 року про проведення експертизи відеозаписів, отриманих стаціонарно, системою відео спостереження, звернулась адвокат Іващенко Ірина Олександрівна, яка діє в інтересах АТ « Універсал Банк». У зверненні порушені такі питання: «Яку кількість грошових купюр із наданих у чорній сумці клієнтом [PERSON] та яким номіналом було перераховано , яким чином сформовано кошти при підрахунку (корінці, пачки тощо), касиром [PERSON] (каса № 2) у касовому вузлі у період часу з 12:00:00 до 12:54:06 год. 11 лютого 2019 року при здійсненні платіжної операції з перерахування грошових коштів та обслуговування клієнта [PERSON] , згідно відеозаписів за 11 лютого 2019 року з касового вузлу Київського відділення № 26 АТ «Універсал Банк» - каси № 2 за адресою: місто Київ, пр-т Героїв Сталінграду, 10а? У якій сумі касиром було здійснено повернення клієнту [PERSON] грошових коштів 11 лютого 2019 року (зазначити кількість корінців, номінал валюти) у період часу з 12:00:00 до 12:54:06 год. згідно відеозаписів, які містяться на ком пакт диску, за 11 лютого 2019 року Київського відділення № 26 АТ «Універсал Банк» за адресою: місто Київ, пр-т Героїв Сталінграду, 10а?» На зазначені питання зроблено висновок: 1) Під час подій, зафіксованих у досліджуваних відеозапис № 103, № 106 та № 115 загалом було перераховано 27 корінців по 100 грн., 68 корінців по 200 грн., 4 корінці по 50 грн., одночасно з цим на робочому місці касира перебували грошові кошти кількістю у 1 розформований корінець, купюрами по 100 та 200 грн.. 2) Під час подій, зафіксованих у досліджуваних відеозаписах № 103, № 106 та № 115 касиром для повернення клієнту було вкладено в сумку 13 корінців по 200 грн. та 1 по 100 грн., а також невстановлена кількість купюр по 200 грн., 1 купюра номіналом 100 грн. та 1 купюра невизначеного номіналу ( а.с. 213-292 т.1). Наказом Акціонерного товариства « Універсал Банк» за № 181-к від 05.02.2019 року підтверджується факт переміщення [PERSON] старшого касира-операціоніста Київського відділення № 5 Центрального міжрегіонального управління ПАТ « Універсал Банк» в тій же посаді до Київського відділення № 26 Київського міжрегіонального управління АТ « Універсал Банк» з 05 лютого 2019 року по 14 лютого 2019 року ( а.с. 317 т.1). Частиною першою ст.16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. За положеннями ч.ч.1-5 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом та несуть ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність. Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Достовірними, відповідно до ст. 79 ЦПК України, є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування. Згідно ч. 1 та ч. 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених законом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Стаття 1212 ЦК України регулює випадки набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав. Предметом регулювання інституту безпідставного набуття чи збереження майна є відносини, які вникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і які не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України). Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань з набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають: 1) набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); 2) шкода у вигляді зменшення або не збільшення майна в іншої особи (потерпілого); 3) обумовленість збільшення або збереження майна з боку набувача шляхом зменшення або відсутності збільшення на стороні потерпілого; 4) відсутність правової підстави для вказаної зміни майнового стану цих осіб. Згідно ст. 1212 ЦК України,- безпідставно набутим є майно, набуте особою або збережене нею в себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави. Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Згідно ч.1 статті 177 ЦК України - об`єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші. Відповідно до 1212 Цивільного кодексу України визначено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. У статті 1215ЦК України передбачено загальне правило, коли набуте особою без достатньої правової підстави майно за рахунок іншої особи не підлягає поверненню. Її тлумачення свідчить, що законодавцем передбачені два виключення із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі недобросовісності зі сторони набувача виплати. При цьому правильність здійснених розрахунків, за якими було проведено перерахування коштів, а також добросовісність набувача презумуються, і відповідно тягар доказування наявності рахункової помилки та недобросовісності набувача покладається на платника відповідних грошових сум. Аналогічний висновок зробив і Верховний Суд в постанові від 04 липня 2018 року у справі №607/14161/16-ц та в постанові від 02 липня 2014 року у справі № 6-91цс14. Щодо посилання представника позивача на копію оптичного диску на якому зафіксовано спірні відносини відповідача з позивачем, а саме перерахунку грошових коштів та видачі решти, а також висновку експертизи в якості доказів, суд зазначає, що в судовому засіданні представник позивача зазначила, що надати відомості щодо джерела походження вказаного відеозапису та походження « оптичного диску» на якому міститься вказана інформація вона зазначити не може, так як це є комерційною та банківською таємницею, яку вона розголосити не може. Експерту для дослідження надавався оптичний диск на якому була відображена копія відеозапису, при цьому експерт не встановлював та був позбавлений можливості встановити технологічні властивості відеозапису за відсутності оригіналу та оригінального пристрою на який здійснювався відеозапис. В ході розгляду справи, ні оригіналу запису, ні записуючий пристрій та їх місцезнаходження встановлені так і не були. З огляду на наведені обставини наданий відеозапис не може бути використаний як належний доказ, тобто як такий, що здатний своїм змістом встановлювати факти та обставини, що мають значення для справи, оскільки цей доказ використовувався при проведенні експертизи, то і висновок експерта ґрунтується на неправильних даних здобутих з копії відеозапису. Крім того представник позивача в судовому засіданні зазначила, що з приводу неправомірних дій з боку відповідача, позивач до правоохоронних органів з відповідною заявою не звертався. Оцінюючи аргументи, викладені в позові, суд в тому числі керується прецедентною практикою Європейського суду з прав людини, який зазначав, що хоча п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (рішення у справі «Руїз Торіха проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.94 р., Серія A, N 303-A, параграф 29). Згідно ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Таким чином враховуючи спірні цивільно-правові відносини між учасниками справи, які вирішуються тільки в судовому порядку, суд оцінивши достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, вимоги норм матеріального та процесуального права, приходить до висновку, що наведені вище обставини у своїй сукупності свідчать, що при вирішенні спору у справі суд не встановив, що позивач довів факт недобросовісності відповідача та наявність рахункової помилки, а тому суд приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог. Відповідно до положень статті 141 ЦПК України, судові витрати в даному випадку стягненню не підлягають.

Outcome: dismissed