Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-02 00:00:00

Позивач в жовтні 2016 року звернулась до суду з позовом до відповідача та просила стягнути у відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття її квартири 6127 грн. та витрати на правову допомогу 2096 грн., сплачений судовий збір 551 грн. 20 коп. В обґрунтування позовних вимог зазначила, що разом з неповнолітнім сином є власником квартири [ADDRESS]. Квартира, розташована над її квартирою, належить відповідачу і остання проживає там разом з родиною. 16.08.2016 року квартиру позивача було затоплено з вини відповідача. У момент затоплення [PERSON] знаходилась на відпочинку і повернулась лише 22.08.2016 року. Комісією по обслуговуванню житла виконавчого комітету Української міської ради виявлено плями на стінах кухні та коридору, ржаві плями та розсохлі шви шпалер в двох місцях, кухня була затоплена великою кількістю води так як деформувались та розсохлись кухонні меблі в нижній частині та бокові панелі. Згідно кошторису ТОВ «Вікторія-ЛКС», яка виготовляла кухонні меблі позивачу вартість ремонту необхідного для відновлення квартири становить 6127 грн. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та пояснив, що під час перебування позивача на відпочинку 16.08.2016 року сталося затоплення квартири останньої, яке було виявлено власницею 22.08.2016 року. Квартира з якої сталося затоплення належить відповідачу. Вказані обставини підтверджуються комісійним актом ПОЖ виконкому Української міської ради. Розмір збитків завданих пошкодженням меблів становить 6127 грн. Відповідач відмовляється добровільно відшкодувати шкоду, а тому позивач просить стягнути її розмір та понесені судові витрат з відповідача в судовому порядку. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, пояснив, що його дружині належить квартира [ADDRESS]. 16 серпня 2016 року у вказаній квартирі дійсно мало місце пошкодження труби, однак будь-якого затоплення не було. Квартира відповідача не обстежувалася на рахунок причин залиття, під час складання акту відповідач не запрошувалась, розмір зазначеної позивачем шкоди є необґрунтованим. Позивач відмовляється від огляду позивачем місця затоплення, не бажає з ним спілкуватись. Доповідна диспетчера та комісійний акт ПОЖ ґрунтується на припущеннях. Просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона є подругою позивача та під час відпустки останньої в серпні 2016 року поливала квіти у неї в квартирі та виявила сліди затоплення. Так, частково були пошкодженні шпалери на кухні та залиті кухонні меблі, дверцята та нижня частина. Про виявлене вона повідомила власницю. Вислухавши пояснення представників сторін, свідка, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу від 25.12.2012 року за [PERSON] зареєстровано право власності на ? частку квартири [ADDRESS], інша ? частка квартири на підставі договору дарування від 29.03.2010 року належить неповнолітньому сину позивача [PERSON] Сторонами визнається, що квартира [ADDRESS], яка розташована над квартирою №44, належить [PERSON] Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як роз'яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв'язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна одночасна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення. На підтвердження позовних вимог позивачем надано суду доповідну диспетчера [PERSON] та сантехніка [PERSON] без дати та акт б/н від 22 серпня 2016 року обстеження житлового приміщення - квартири [ADDRESS], складений комісією ПОЖ виконавчого комітету Української міської ради, затверджений керівником вказаного підприємства. Згідно доповідної 16.08.2016 року близько 18.00 години поступила заявка за адресою [ADDRESS]. Зміст заявки - зірвано кран на змішувачі, підтоплюють сусідів з нижньої квартири. На заявку направлений сантехнік. При обстеженні виявлено, що зірваний кран на змішувачі. Перекрито подачу води на квартиру. В акті зазначено, що комісія у складі майстра ПОЖ, техніка ПОЖ та позивача провела обстеження квартири [ADDRESS]. В результаті огляду встановлено, що в зв'язку з затопленням з квартири №50 16 серпня 2016 року при затопленні кватири №44 виявлено: плями на стінах кухні та коридору, є ржаві плями та розсохлі шви шпалер в двох місцях. Кухня була затоплена великою кількістю води, так як деформувались та розсохлись кухонні меблі в нижній часині та бокові панелі. Згідно акту диспетчерської служби ПОЖ та висновків комісії, зірван кран на змішувачі води в кв.№50. Ремонт квартири №44 за рахунок кв.№50. Позивачем також наданий суду кошторис по ремонту кухні №КФ-0000025 від 06 вересня 2016 року, складений ТОВ «Вікторія-ЛКС». Згідно якого останній є постачальником, одержувачем є [PERSON] смт.Українка, замовлення - кухонні меблі, сума - 6127 грн. Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «Вікторія-ЛКС» має види діяльності: виробництво стільців та сидінь, виробництво меблів для офісів та магазинів, будівництво будівель. Згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкової території, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та відповідно до додатку до листа Мінжитлкомунгоспу від 29 серпня 2008 року № 20-8-18 факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка у відповідності до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, затвердженого начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено зокрема: характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. У листі Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року № 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» також зазначено, що при складенні акту про залиття присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Тобто факт залиття квартири, характер залиття та його причини наслідки має бути зафіксований актом комісійного обстеження квартири, складеним за обов'язкової участі винної особи. Наданий позивачем акт не відповідає вимогам п.2.3.6. вказаних Правил (додаток 4). Крім того, в акті не конкретизована і причина залиття, не зазначено, з якого саме змішувача води (в якому приміщенні розташованого) зірвано кран. Підпис відповідача в акті про залиття відсутній, зазначено, що вона відмовилась від підпису, однак причини відмови всупереч наведеним положенням від підпису не наведені, та факт її відмови від підпису не підтверджений підписами свідків. При цьому перелік та розмір пошкоджень, а також причини залиття були визначені за участі лише однієї заінтересованої сторони - позивача, а участь відповідачки у складанні цього акту та факт обстеження її квартири позивачем не доведено. Наданий позивачем кошторис по ремонту кухні не доводить розміру заподіяних збитків, оскільки в ньому не зазначено, що за кухня ремонтується, де вона знаходиться, в зв'язку з чим маються пошкодження чи заміна вказаних меблів, тобто відсутній причино- наслідковий зв'язок з затопленням квартир позивача. Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. У відповідності до ст.ст. 11, 60 ЦПК України суд розглядає справу не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін чи інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і докази подаються сторонами і іншими особами, які беруть участь у справі. Згідно ч.4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України, обставини справи, якi за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 1 ст. 143 ЦПК України, для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. Суд, дотримуючись положень ч.4 ст. 10 ЦПК України з метою сприяння всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, роз'яснив представнику позивача право заявити клопотання про проведення судової експертизи для визначення причини залиття, суми заподіяної шкоди, однак позивач відмовився заявляти таке клопотання. За наведених обставин суд приходить до висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження заявлених позовних вимог, а тому у повному обсязі відмовляє в задоволенні позову. Оскільки суд відмовляє в позові, підстави для стягнення з відповідача понесених позивачем витрат на оплату судового збору та правової допомоги відсутні.

Outcome: dismissed