Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Червонозаводського районного суду м. Харкова з позовом, який в подальшому уточнила та зменшила позовні вимоги і в якому просила стягнути з відповідача на її користь заборгованість по виплаті заробітної плати, а також витребувати у відповідача довідку про заборгованість по заробітній платі. В обґрунтування позову зазначено, що [PERSON] працює сторожем в Державному проектно-вишукувальному науково-дослідний інституті «Укренергомережпроект», про що був видан наказ №74-К від 11.05.2018. Згідно вказаного наказу її посадовий оклад складає 3,000 грн. Проте, в порушення діючого законодавства відповідачем заборгованість по заробітній платі досі їй не сплачена. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 10.10.2019 позовна заява залишена без руху. 11.11.19 після усунення недоліків позивачем провадження у справі було відкрито в порядку спрощеного позовного провдження з повідомленням сторін та витребувано докази. 17.12.2019 до суду надійшли заперечення від відповідача, відповідно до яких вимоги щодо стягнення моральної шкоди відповідач вважає необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню (відповідно до уточненої позовної заяви позивач зменшила позовні вимоги в частині стягненння моральної шкоди). Також зазначено, що відповідно до Журналу реєстрації зазначено, що позивачем отримано довідку №12, яка і є довідкою про заробітну плату. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи без її участі, просила стягнути заборгованість по заробітній платі відповідно до довідок. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомив. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо за положеннями ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється (частина друга статті 247 ЦПК України). За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Вивчивши матеріали справи та надані докази, в межах заявлених позовних вимог суд встановив наступне. 11 травня 2018 року наказом № 74-к, [PERSON] була прийнята на роботу в Державний проектно-вишукувальний науково-дослідний інститут «Укренергомережпроект» на посаду сторожа. Відповідно до заяви [PERSON] від 10.06.2019 на адресу В .О. директора Державного проектно-вишукувального науково-дослідного інституту «Укренергомережпроект» Рогова М.І., вона просила виплатити їй заробітну плату, у разі відмови від сплати надати їй письмову відповідь, видати довідку про нарахування заробітної плати за період з 11.05.2018 по 01.07.2019. Згідно з відповіддю В.О . директора Державного проектно-вишукувального науково-дослідного інституту «Укренергомережпроект Рогова М.І., надану сторожу [PERSON] , виплатити нараховану заробітню плату не є можливим через арешт рахунків Інституту. Згідно довідки № 20/1 від 25.01.2019 за період з травня 2018 року по грудень 2018 року заробітна плата складає - 26593 грн. 36 коп. Згідно довідки № 10/1 від 10.01.2020 за період з січня 2019 року по грудень 2019 року заробітна плата складає - 48881 грн. 72 коп. Згідно ч.1ст.21 Закону України «Про оплату праці», працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору. Відповідно до ч.1 ст.94. ч.5 ст.95 КЗпП України заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством порядку. За ч.1 ст.115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Згідно ч.ч.1,2 ст. 233 КЗпП України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки. У разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком. Проаналізувавши встановлені конкретні обставини по справі, оцінивши надані сторонами докази в їх сукупності, суд визнає, що заявлений [PERSON] позов є обґрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню. Згідно до п.2 ч.1ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про, присудження працівникові виплати заробітної плати, але не більше ніж за один місяць. За правилами статті Закону України «Про судовий збір» позивачі при поданні позову про стягнення заробітної плати звільняються від сплати судового збору. Відповідно до ст.141 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір», пропорційно розміру позовних вимог, підлягає стягненню з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 768,40 грн. На підставі викладено,

Outcome: approved