Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-02 00:00:00

Позивач [PERSON] пред`явив до суду позов шляхом подання позовної заяви до [PERSON] , якою просить розірвати шлюб між ним та відповідачем, зареєстрований 31 березня 2018 року Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області за актовим записом №296. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що з відповідачем з 31 березня 2018 року перебуває в зареєстрованому шлюбі. Від шлюбу сторони мають малолітнього сина - [PERSON] , [INFO] , який після розірвання шлюбу залишиться проживати з відповідачем. Також позивач зазначає, що сімейне життя з відповідачем не склалося, вони поступово втратили взаєморозуміння через різні погляди на життя, не могли дійти спільної думки при вирішенні різних питань сімейного життя та побуту, що сприяло відчуженню між ними та втраті спільних інтересів З 3 квітня 2019 року шлюб фактично розпався, оскільки сторони припинили шлюбні стосунки і стали проживати окремо. Позивач вважає, що подальше спільне життя суперечить його інтересам, він не зацікавлений в збереженні шлюбу, тому просив його розірвати. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 09 жовтня 2019 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справа призначена до розгляду в підготовчому засіданні. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 31 січня 2020 року підготовче провадження у цивільній справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Позивач у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутністю, в якій позовні вимоги визнала та не заперечувала проти розірвання шлюбу. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 31 березня 2018 року Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області за актовим записом №296, під час державної реєстрації шлюбу відповідач прізвище не змінювала (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , видане 31 березня 2018 року Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області). Від шлюбу сторони мають неповнолітнього сина - [PERSON] , [INFO] (копія свідоцтва про народження серії [NUMBER] , видане 17 вересня 2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області). За змістом положень ч.1 ст. 24 СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з квитанцією №0.0.1467285831.1 від 17 вересня 2019 року при пред`явленні позову до суду позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 768,40 гривень. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог [PERSON] , у повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в розмірі 768,40 гривень. На підставі викладеного і

Outcome: approved