Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-07 00:00:00

Позивач [PERSON] , звертаючись з позовом до суду, просить стягнути з [PERSON] на її користь різницю між вартістю відновлюваного ремонту та розміром страхового відшкодування в сумі 160 541,70 грн.; витрати на правничу допомогу у сумі 5 000,00 грн., а також судовий збір у розмірі 1 605,42 грн., мотивуючи свої вимоги тим, що 03.03.2019 року в м. Києві на проспекті Ю. Гагаріна відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля «Ніссан», державний номерний знак [NUMBER] , під керуванням водія [PERSON] , власником автомобіля є позивач, та за участю автомобіля «Фольцваген», державний номерний знак [NUMBER] , під керуванням відповідача [PERSON] Постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 03.04.2019 року винним у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди визнано відповідача [PERSON] Вартість матеріального збитку, заподіяного позивачу за наслідками дорожньо-транспортної пригоди встановлена Звітом № 10420 від 25.03.2019 року і становить 260 541,70 грн. Страховиком ТзДВ «СК «Київ Ре», яким на момент ДТП було забезпечено автомобіль відповідача, було виплачено позивачу суму страхового відшкодування у розмірі 100 000,00 грн. Таким чином, несплаченою залишається сума матеріальної шкоди у розмірі 160 541,70 грн., що є підставою звернення позивача з даним позовом до суду. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05 червня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Відповідач, отримавши 15 червня 2019 року копії ухвали про відкриття провадження у справі та позовної заяви з додатками, скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву у встановлений ухвалою суду від 05 червня 2019 року строк, відповідно до змісту якого відповідач заперечує проти об`єктивності оцінки матеріального збитку, завданого позивача за наслідками дорожньо-транспортної пригоди з підстав, що містить зміст письмового відзиву, долученого до матеріалів справи. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 08 липня 2019 року клопотання відповідача [PERSON] про розгляд справи за правилами спрощеного провадження з викликом сторін, подане в межах цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,- залишено без задоволення; клопотання відповідача [PERSON] . про призначення автотоварознавчої експертизи, подане в межах цивільної справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, - повернуто заявнику. Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі письмові докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Судом встановлено, що 03.03.2019 року в м. Києві на проспекті Ю . Гагаріна [PERSON] , керуючи автомобілем «Фольцваген», державний номерний знак [NUMBER] , при виїзді на перехрестя з пр.-ту Миру не надав перевагу в русі автомобілю «Ніссан», державний номерний знак [NUMBER] , який рухався ліворуч на зелене світло світлофору, внаслідок чого відбулось зіткнення та обидва автомобілі отримали механічні пошкодження. Постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 03.04.2019 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340,00 грн. Згідно постанови суду, [PERSON] в судовому засіданні визнав вину у вчиненні адміністративного правопорушення. (а.с. 6-7) Відповідно до частини шостої ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. З огляду на викладене та відповідно до положення частини шостої ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України, суд не піддає сумніву та доказуванню обставини, встановлені постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 03.04.2019 року, що набрала законної сили, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні дорожньо-транспортної пригоди за участю автомобіля «Ніссан», державний номерний знак [NUMBER] , під керуванням водія [PERSON] та автомобіля «Фольцваген», державний номерний знак [NUMBER] , під керуванням [PERSON] За даними свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу автомобіль «Ніссан», державний номерний знак [NUMBER] , належить на праві власності [PERSON] . (а.с. 38-39) Згідно п. 1.6. Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, затвердженої Міністерством юстиції України та Фондом державного майна України 24.11.2003 року (далі - Методика), відновлювальний ремонт (або ремонт) - комплекс операцій щодо відновлення справності або роботоздатності КТЗ чи його складника(ів) та відновлення їхніх ресурсів. Ремонт здійснюється методами відновлення чи заміни складових частин. Відповідно до п. 2.4. Методики, вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості). Згідно п. 8.2. Методики, вартість матеріального збитку (У), завданого власнику КТЗ, визначається такою, що дорівнює ринковій вартості КТЗ на момент пошкодження за наявності однієї з нижчезазначених умов: а) якщо, незважаючи на принципи внеску та найбільш ефективного використання, вартість відновлювального ремонту КТЗ не менша за його ринкову вартість; б) якщо сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу КТЗ і втрати товарної вартості не менша за ринкову вартість КТЗ; в) якщо неможливо відновити КТЗ відповідно до технічних вимог виробника. Згідно Звіту про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу, складеного оцінювачем СОД Гармідарова Ю.П. від 25.03.2019 року, матеріальний збиток внаслідок аварійного пошкодження автомобіля «Ніссан», державний номерний знак [NUMBER] , складає 260 541,70 грн. (а.с. 11-32) Згідно Полісу № АМ/4891758 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів строком дії з 02.10.2018 року до 01.10.2019 року транспортний засіб «Фольцваген», державний номерний знак [NUMBER] , застраховано ТзДВ «СК «Київ Ре»; ліміт відповідальності за завдану матеріальну шкоду становить 100 000,00 грн., франшиза - 0,00 грн. (а.с. 40) За даними карткового рахунку [PERSON] за період з 01.04.2019 року по 30.04.2019 року ТзДВ «СК «Київ Ре» здійснило перерахування страхового відшкодування на загальну суму 100 000,00 грн. (а.с. 41-42) За вимог Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно частини другої ст. 1187 Цивільного кодексу України, шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Деліктне зобов`язання - це зобов`язання, в якому особа, що протиправно і винно заподіяла шкоду особистості громадянина або його майну, зобов`язана її відшкодувати, а потерпілий має право на відшкодування заподіяної шкоди у повному обсязі. У деліктних цивільних правовідносинах реалізуються зобов`язально-правові засоби захисту абсолютних прав. Потерпілий набуває права вимоги про відшкодування збитків, і він має право пред`явити позов про збитки. Праву потерпілого відповідає обов`язок заподіювача шкоди відшкодувати заподіяну шкоду. Згідно зі статтею 1194 Цивільного кодексу України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана оплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням). Як убачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] , як власник пошкодженого транспортного засобу, звернулась з позовом про стягнення з відповідача [PERSON] на її користь суми матеріальної шкоди у розмірі 160 541,70 грн., що є різницею між фактичним розміром шкоди та сумою сплаченого позивачу страхового відшкодування. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази,

Outcome: approved