Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася з позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , треті особи: ОСББ «Константа», [PERSON] , [PERSON] , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири, посилаючись на те, що вона та її діти - [PERSON] та [PERSON] співвласниками квартири [ADDRESS] . Відповідачі проживають поверхом вище у квартирі [ADDRESS] цього будинку. З липня 2015 року почалися неодноразові залиття її квартири, внаслідок яких з`явилися великі мокрі жовті плями на стелі кухні, пошкодження шпалер та інших декоративних облаштувань кімнати, кімната зіпсувалася, з`явився запах мокроти, плісняви тощо. 03.09.2015 року ОСББ «Контстанта» був складений акт № 475 щодо затоплення її квартири. Згідно із зазначеним актом, результатами залиття встановлено підтікання з вищерозташованої квартири відповідачів, підтікання через врізки трубопроводу квартири відповідачів до центральних мереж будинку. Внаслідок залиття квартири, їй спричинена матеріальна шкода, яка розрахована фахівцями у галузі будівництва та ремонту у розмірі 15000 грн. Крім цього, внаслідок залиття квартири, їй завдано моральної шкоди, яку вона оцінює в 10000 грн., оскільки зазнала душевних страждань з приводу небажання відповідачів усунути протікання. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , у свою чергу, подали зустрічну позовну заяву до [PERSON] , третя особа ОСББ «Константа», про відшкодування матеріальної шкоди, посилаючись на те, що вони є співвласниками квартири № [ADDRESS] , їхня квартира знаходиться над квартирою Пасинкових. 04.09.2015 року на ім`я керівника ОСББ «Константа» була подана заява, у якій зазначається, що власником квартири № [ADDRESS] була самовільно демонтована несуча стіна, і, як слідство у їхній квартирі почались тріскатися стіни та стеля, оскільки демонтаж цієї стіни порушив цілісність конструкції будинку та їх квартири. 12.09.2015 року був складений акт № 479, яким зафіксовано факт демонтажу фрагменту несучої стіни у коридорі під шафу, також власнику квартири № [ADDRESS] [PERSON] було дано попередження про необхідність поновити демонтовану стіну. Внаслідок таких дій їм було спричинено матеріальну шкоду у розмірі 41905, 91 грн. Позивачка [PERSON] у судове засідання не з`явилася, сповіщена про дату, місце та час розгляду справи належним чином, просила задовольнити її позовну заяву, у зустрічній позовній заяві відмовити, посилаючись на те, що з вини відповідачів [PERSON] , [PERSON] та третьої особи ОСББ «Константа» їй була завдано шкоду. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] у судове засідання не з`явилися, сповіщені про дату, місце та час розгляду справи належним чином. Представник третьої особи ОСББ «Константа» у судове засідання не з`явився, сповіщений про дату, місце та час розгляду справи належним чином, просив розглядати справу за його відсутності та на розсуд суду. Треті особи [PERSON] , [PERSON] у судове засідання не з`явилися, сповіщені про дату, місце та час розгляду справи належним чином, просили розглядати справу за їхньої відсутності, первісну позовну заяву підтримали у повному обсязі. Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 07.12.2016 року призначено у цивільній справі судову будівельно-технічну експертизу. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що у задоволенні первісної позовної заяви та зустрічної позовної заяви слід відмовити. Судом встановлено, що [PERSON] та її діти: [PERSON] , [PERSON] є співвласниками квартири [ADDRESS] . [PERSON] , [PERSON] є співвласниками квартири № [ADDRESS] . Квартира [PERSON] та [PERSON] знаходиться над квартирою [PERSON] «Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій», затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - «Правила»), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 «Правил»). У зв`язку із залиттям квартири позивача [PERSON] , 03.09.2015 року комісією ОСББ «Константа» було складено акт, з якого вбачається, що під час обстеження квартири [ADDRESS] , в приміщенні кухні на поверхні стелі, де проходять інженерні мережі подачі води, спостерігаються затікання розміром 0,8 кв.м., протікання відбувається з квартири, яка розташована вище поверхом. На адвокатський запит № 473 від 16.09.2015 року, ОСББ «Константа» надало листа, що залиття квартири позивачки [PERSON] сталося через підтікання з врізки трубопроводу квартири відповідачів [PERSON] , [PERSON] до центральних мереж будинку. На підтвердження розміру майнової шкоди, позивачем [PERSON] надано розрахунок (вартість відновленого ремонту), відповідно до якого вартість відновлювальних робіт складає 15000 грн. 04.09.2015 року [PERSON] на ім`я керівника ОСББ «Константа» подана заява, у якій зазначається, що власником квартири [ADDRESS] , самовільно демонтована несуча стіна, через що у їхній квартирі почались тріскатися стіни та стеля, оскільки демонтаж цієї стіни порушив цілісність конструкції будинку та їхньої квартири. 12.09.2015 року складений акт № 479, яким зафіксовано факт демонтажу фрагменту несучої стіни у коридорі під шафу, також власникові квартири № [ADDRESS] [PERSON] було надано попередження про необхідність поновити демонтовану стіну. Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизивід 21.06.2018 року № 5994, у зв`язку з тим, що у копії акту обстеження квартири [ADDRESS] , від 03.09.2015 року, відсутні дані про дату, час та причини залиття квартири № [ADDRESS] , та, враховуючи, що від дати залиття до дати огляду пройшов значний проміжок часу, встановити дату, час та причину залиття квартири № [ADDRESS] , у зазначеному будинку не можливо; -матеріальна шкода, яка завдана власникові квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття квартири складає 2965, 56 грн. У зв`язку з тим, що у копії акту від 12.09.2015 року відсутні дані про місце характер та обсяг пошкоджень внутрішньої несучої стіни між коридором - приміщення № 1 та житловою кімнатою приміщення № 2, та житловою кімнатою приміщення № 3, у квартирі № [ADDRESS] , та враховуючи те, що під час огляду не виявлено її пошкоджень, визначити проводився демонтаж зазначеної стіни неможливо. Видимих пошкоджень під час огляду квартири № [ADDRESS] , які вплинули на цілісність її конструкції, та які могли виникнути у результати демонтажу внутрішньої несучої стіни у квартирі № [ADDRESS] , зазначеного будинку відсутні. Згідно з частиною першою та пунктом 1 частини другої статті 22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України, майновашкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч.2 ст. 1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2 постанови від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Однак, суд не може прийняти до уваги акт від 03.0.2015 року, від 12.09.2015 року та висновок експерта № 5994 від 21.06.2018 року за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи до уваги, як докази, з наступних підстав. Експерт у своєму висновку № 5994 від 21.06.2018 року вказує, що цей висновок базується на підставі даних, зазначених у акті від 03.09.2015 року та від 12.09.2015 року. Відповідно до п. 2.3.6 «Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 р. № 76 (зареєстровано в Мінюсті 25.08.2005 р. за № 927/11207), у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Згідно зі встановленою формою факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та обійманні посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний усіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати цей складений акт відмовилися з таких-то причин). Спірні питання вирішуються в судовому порядку. В акті від 03.09.2015 року не було зазначено, що [PERSON] та [PERSON] відмовилась від підпису, тому це може бути підтвердженням того, що відповідні особи, які склали акт до квартири № [ADDRESS] не приходили та не встановлювали причини залиття квартири № [ADDRESS] до неї, та склали акт за відсутності [PERSON] та [PERSON] . Крім того, у акті відсутні дані про час дату, час і причини залиття та обсяг робіт для усунення пошкоджень. Акт від 12.09.2015 року не відповідає «Правилам утримання житлових будинків та прибудинкових територій», затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 р. № 76, відсутні дані про місце, характер та обсяг пошкоджень внутрішньої несучої стіни у квартирі № [ADDRESS] , та відсутні дані про місце, причини та обсяг пошкоджень у квартирі [ADDRESS] . Суд не може прийняти до уваги і висновок експерта № 5994 від 21.06.2018 року, оскільки за результатами проведеної будівельно-технічної експертизи причину залиття квартири № [ADDRESS] та демонтаж стіни у квартири № [ADDRESS] , встановлено не було. Статтями 11,16 ЦК України, встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Стаття 22 ЦК України, передбачає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Суд не вбачає вини [PERSON] , [PERSON] у залитті квартири [ADDRESS] , у зв`язку з недоведеністю їх вини, суд відмовляє у задоволенні стягнення матеріальної шкоди, завданої залиттям зазначеної вище квартири. Також, не доведено те, що [PERSON] самовільно демонтувала несучу стіну, через що у квартирі № [ADDRESS] , почались тріскатися стіни та стеля, тому суд відмовляє у зустрічній позовній заяві про відшкодування матеріальної шкоди. Згідно зі ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Оскільки відсутні докази та недоведена вина [PERSON] , [PERSON] , суд відмовляє у задоволенні стягнення моральної шкоди та судових витрат.

Outcome: dismissed