Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-24 00:00:00

Позивач [PERSON], третя особа на стороні позивача «Укрсиббанк», звернувся до суду із позовною заявою до відповідача - Акціонерного товариства «Страхова компанія» «АХА Страхування», за якою просить суд стягнути з відповідача на користь вигодонабувача AT «Укрсиббанк» страхове відшкодування в розмірі 186 709,09 гривень. Слід зазначити, що у всіх ухвалах суду у цій справі було допущено технічну описку, а саме зазначено у якості позивача - [PERSON], тоді як належним позивачем слід вважати - [PERSON], позов якої і був розглянутий судом по суті, відтак зазначена описка підлягає виправленню. В обґрунтування позову позивач зазначив наступне. 27.01.2014р. між AT «Страхова компанія «АХА Страхування» (Страховик) та [PERSON] (Страхувальник) було укладено договір добровільного комплексного страхування майна, відповідальності та нещасного випадку № 3682176/АКН (надалі Договір страхування). 30 листопада 2014р. приблизно о 16.30 год. на застрахованому майні - будинку №9 по вул. Швабській у м. Ужгороді сталася відбулася пожежа-загоряння даху вищевказаного житлового будинку. [PERSON] з висновком Експерта № 24-86 від 06.01.2015р. осередок виникнення горіння мансардного поверху будинку №9, по вул. Швабська знаходився всередині мансардного поверху між обшивкою стін та дахом приміщення з лівої сторони від вхідних дверей, у місці розташування димоходу. Причиною пожежі мансардного поверху будинку № 9, по вул. Швабська в м. Ужгороді є виникнення горіння від джерела відкритого вогню, що утворилося в димоході та перекинулося на дерев'яну конструкцію даху. Факел відкритого полумя, який утворився у димоході порушив цілісність димоходу у місці його зєднань (надмірним тиском чи високою температурою) та взаємодіяв з горючими речовинами і матеріалами конструкції даху, що призвело до їх займання. Страхувальник у відповідності з п. 16.1 Договору вжив всіх заходів до рятування застрахованого майна., повідомив компетентні органи, негайно повідомив Страховика. 25.12.2014р. листом повідомив Страхувальника про початок відновлюваних робіт. Страхувальник подав до страховика перелік документів, встановлений п.17.1 Договору, що підтверджує настання страхового випадку та розмір збитку. 20.02.2015р. на адресу Страхувальника надійшов лист №1896/18ЦВ, за яким Страховик відмовив у йому виплаті страхового відшкодування. Позивач вважає, що відмова Страховика у визнанні заявленої події страховим випадком є протиправна, та є наміром ухилитися від виконання зобовязань за Договором. Випадок, що стався відповідає страховому ризику, зазначеному у п. 14.1.1 Договору та є страховим випадком. Сума страхового відшкодування на відновлення майна становить 138 264,00 гривень. Вартість домашнього майна, пошкодженого внаслідок пожежі та яке позивач підтверджує документально становить 48 445,09 гривень. Що й зумовило звернення позивача до суду з відповідним позовом. Представник відповідача [PERSON] заперечив проти зазначеного позову з підстав зазначених у письмових запереченнях, позов не визнав, просив суд відмовити у його задоволенні. У судове засідання 24.04.2017 року після оголошення перерви представник відповідача не прибув, незважаючи на той факт, що про час і місце розгляду справи був судом належним чином повідомлений. Подав до суду через електронну поштову скриньку клопотання про відкладення розгляду справи через зайнятість у іншому процесі, проте будь яких доказів поважності причин неприбуття суду не надав, клопотання оригіналом не підтвердив, тому судом у відповідності до ч. 2 ст. 169 ЦПК України було прийнято рішення що його неявка не є перешкодою для завершення розгляду справи. Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно та повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтується позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків. Як вбачається із матеріалів справи, 27.01.2014 року між AT «Страхова компанія «АХА Страхування» та [PERSON] був укладений договір добровільного комплексного страхування майна, відповідальності та від нещасного випадку № 3682176/АКН. Відповідно до п. 4 договору предметом договору є майнові інтереси Страхувальника (Вигодонабувача), що не суперечать закону та повязані з: володінням, користуванням, розпорядженням застрахованим майном, вказаним у п.5.1.1 Договору. [PERSON] п. 5.1.1 застрахованим майном є конструкції з невідємними комунікаціями, внутрішнє оздоблення, домашнє майно, цивільна відповідальність, страхова сума якого 1\~092 007,00 гривень., ліміт відповідальності за конструкції з невідємними комунікаціями 1\~092\~007,00 грн., внутрішнє оздоблення 218\~401,40 грн., домашнє майно 109\~200,70 грн., цивільній відповідальності 109\~200,70 грн., при цьому франшиза складає 5\~460,04 грн., а у останньому випадку 546,00 грн. Як зазначено у п. 6 Договору ліміт відповідальності за договором складає 1\~092 007,00 грн. Відповідно до пп. 11.1 п. 11 договору територія страхування (з урахуванням умов п. 20.7 Договору) по страхуванню майна та відповідальності: 88015, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Швабська, 9. [PERSON] п.п. 14.1.1 п. 14.1 договору при страхуванні майна страховими ризиками за цим договором визнаються втрата (загибель) або пошкодження застрахованого майна в результаті: пожежі - вогню, що виник поза спеціально призначеними для його розведення і підтримки місцем, або вийшов за його межі і здатний поширюватися спонтанно та довільно. Страховик також відшкодовує збитки, що виникли внаслідок впливу на застраховане майно продуктів горіння (диму, сажі, кіптяви), гарячих газів, високої температури (за умови, що такий вплив є наслідком пожежі) і заходів пожежогасіння, застосованих з метою гасіння або запобігання подальшому поширенню вогню. Пунктом 14.2 договору передбачено, що страховий випадок це подія, передбачена цим договором, яка відбулася після набуття чинності цим Договором, і з настанням якої виникає обовязок Страховика здійснити виплату страхового відшкодування Страхувальнику (Вигодонабувачу) внаслідок втрати (загибелі) або пошкодження застрахованого майна в результаті дії будь-якого з ризиків, передбачених п. 14.1 цього договору. За п. 18.1 Рішення по виплату або відмову у здійсненні страхового відшкодування приймається страховиком протягом 10 робочих днів після отримання заяви на виплату страхового відшкодування і всіх необхідних документів, що підтверджують факт настання страхового випадку, та оформлюється страховим актом, який кваліфікує подію як страховий (не страховий випадок) та в якому зафіксований розмір завданих збитків/шкоди і сума страхового відшкодування/страхової виплати. Вказаний строк може збільшуватися відповідно до п. 18.4 цього договору, якщо почато кримінальне провадження щодо настання страхового випадку і ведеться розслідування обставин, що призвели до настання страхового випадку до закінчення досудового розслідування або судового провадження, проте не більше ніж на шість місяців з моменту початку кримінального провадження (внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань). Пунктами 19.4.2, 19.4.3 договору також передбачено, що страховик зобовязаний протягом 2 робочих днів, як тільки стане відомо про настання страхового випадку, вжити заходів щодо оформлення всіх необхідних документів для своєчасного здійснення виплати страхового відшкодування/страхової виплати. Страховик при настанні страхового випадку зобовязаний здійснити виплату страхового відшкодування/та/або страхової виплати в порядку та в строк, передбачений даним договором. Як вбачається із довідки Ужгородського міськрайонного відділу Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області від 03.12.2014 року № 32/1554, 30 листопада 2014року у житловому будинку за адресою: м. Ужгород, вул. Швабська, № 9, дійсно виникла пожежа. Власник гр-ка [PERSON] За цим фактом також був складений акт про пожежу від 30.11.2014 року. Відповідно до листа AT «Страхова компанія «АХА Страхування» від 18.12.2014 року № 11019/12цв 01.12.2014 року до страховика надійшла заява про настання події, що має ознаки страхового випадку від позивача та їй було запропоновано надати страховику наступний перелік документів: перелік пошкодженого або знищеного майна, документи, що підтверджують наявність права власності або іншого майнового права щодо пошкодженого або знищеного рухомого майна на момент страхового випадку; документи, що підтверджують характер і розмір заподіяних збитків (документи, що підтверджують вартість пошкодженого або знищеного майна, або вартість його аналогу); копія звіту про оцінку майна на момент страхування (за наявності); акт про пожежу; витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (витяг з кримінального провадження); довідка органів внутрішніх справ про початок досудового розслідування про внесення інформації про заяву до ЄРДР. 01.12.2014 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань Ужгородським МВ УМВС України в Закарпатській області було внесено відомості по кримінальному провадженні № 12014070030002872 із фабулою: 30 листопада 2014 року приблизно о 16 годині 30 хвилин по спец лінії «102», повідомлено від диспетчера ДСНС Юрко, про те, що черговою бригадою здійснено виїзд на вул. Швабську, 9, в м. Ужгороді, де відбулось загорання даху вищевказаного приватного будинку. Як вбачається із висновку експерта Науково-дослідного експертно криміналістичного центру Управління міністерства внутрішніх справ в Україні в Закарпатській області від 06.01.2015 року № 24-86 (надалі Висновок) осередок виникнення горіння мансардного поверху будинку № 9, по вул. Швабська, в м. Ужгороді знаходився в середині мансардного поверху між обшивкою стін та дахом (між даховому просторі) приміщення, з лівої сторони від вхідних дверей, у місці розташування димоходу. Вогонь від осередку пожежі поширювався на всі напрямки по мансардному поверсі в залежності від пожежного навантаження. Причиною пожежі мансардного поверху будинку № 9, по вул. Швабська, в м. Ужгороді є виникнення горіння від джерела відкритого вогню, яке утворилося в димоході та перекинулося на деревяну конструкцію даху. Електромережа вищевказаного приміщення не причетна до виникнення пожежі. Дана пожежа не виникала внаслідок дій стороннього джерела запалювання. Будинок № 9, по вул. Швабська, в м. Ужгороді не відповідав вимогам [PERSON] пожежної безпеки. Близьке розташування димоходу до місця знаходження деревяної конструкції даху свідчить про порушення вимог правил пожежної безпеки пункт 5.2.7., 5.2.8. які й призвели до виникнення пожежі. Зазначений висновок був досліджений судом у оригіналі із наданих суду матеріалів кримінального провадження № 12014070030002872. За постановою від 27.01.2015 року зазначене кримінальне провадження було закрите на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України в звязку з відсутністю події кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України. Представник позивача [PERSON] за листом від 25.12.2014р. повідомив Страхувальника про початок відновлюваних робіт. Відповідно до локального кошторису № 2-1-1 на ремонтні роботи із ремонту приватного будинку після пожежі по вул. Швабська, 9, складеного Товариством з обмеженою відповідальністю «Монтажно будівельна компанія «Капітель», вартість таких робіт склала 115\~220,00 грн. (ПДВ 23\~044,00 грн.). На підтвердження вартості пошкодженого майна позивачем надана копія накладної від 05.08.2014 року № 8/1 Фізичної особи підприємця [PERSON] на суму 43\~450,00 грн. За листом від 20.02.2015 року № 1896/18ЦВ AT «Страхова компанія «АХА Страхування» відмовила позивачеві у визнанні цього випадку страховим та виплаті страхового відшкодування за цим збитком. Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про страхування», добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства. Договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов'язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору (ч. 1 ст. 16 Закону України «Про страхування»). Відповідно до ст. 25 Закону України «Про страхування», здійснення страхових виплат і виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акта (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком. Як зазначено у ст. 26 Закону України «Про страхування» підставою для відмови страховика у здійсненні страхових виплат або страхового відшкодування є: 1) навмисні дії страхувальника або особи, на користь якої укладено договір страхування, спрямовані на настання страхового випадку. Зазначена норма не поширюється на дії, пов'язані з виконанням ними громадянського чи службового обов'язку, в стані необхідної оборони (без перевищення її меж) або захисту майна, життя, здоров'я, честі, гідності та ділової репутації. Кваліфікація дій страхувальника або особи, на користь якої укладено договір страхування, встановлюється відповідно до чинного законодавства України; 2) вчинення страхувальником - фізичною особою або іншою особою, на користь якої укладено договір страхування, умисного злочину, що призвів до страхового випадку; 3) подання страхувальником свідомо неправдивих відомостей про предмет договору страхування або про факт настання страхового випадку; 4) отримання страхувальником повного відшкодування збитків за майновим страхуванням від особи, винної у їх заподіянні; 5) несвоєчасне повідомлення страхувальником про настання страхового випадку без поважних на це причин або створення страховикові перешкод у визначенні обставин, характеру та розміру збитків; 6) інші випадки, передбачені законом. Умовами договору страхування можуть бути передбачені інші підстави для відмови у здійсненні страхових виплат, якщо це не суперечить закону. Рішення про відмову у страховій виплаті приймається страховиком у строк не більший передбаченого правилами страхування та повідомляється страхувальнику в письмовій формі з обґрунтуванням причин відмови. Відмову страховика у страховій виплаті може бути оскаржено страхувальником у судовому порядку. Негативний фінансовий стан страховика не є підставою для відмови у виплаті страхових сум (їх частин) або страхового відшкодування страхувальнику. Умовами Договору встановлено наступні обов'язки Страхувальника: - в період дії Договору утримувати майно у справному стані, користуватися ним у відповідності з правилами безпеки і експлуатації (п. 19.2.3 Договору); - при укладенні Договору та протягом 2 (двох) робочих днів з дати виникнення відповідних обставин впродовж строку дії Договору надавати Страховику письмову інформацію про всі відомі йому обставини, що мають істотне значення для оцінки страхового ризику та збільшують ризик настання страхових випадків за Договором, та які прямо чи опосередковано можуть бути причинами настання страхових випадків (п. 19.2.5 Договору); - здійснювати всі необхідні, можливі та доречні дії (превентивні заходи) щодо запобігання виникнення страхових випадків та зменшення їх наслідків (п. 19.2.6 Договору). [PERSON] із п. 19.3.1 Договору, Страховик має право при необхідності направляти запити до компетентних органів про надання відповідних документів та інформації, що підтверджують факт і причини настання страхового випадку, розмір заподіяного збитку (шкоди), а також інформації, що стосується стану здоровя Страхувальника (Застрахованої особи) тощо. Як зазначено у [PERSON] пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МНС України від 19.10.2004 № 126 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 4 листопада 2004 р. за № 1410/10009, в редакції яка діяла станом на дату виникнення пожежі та на дату складання Висновку, а саме у пунктах 5.2.7., 5.2.8, які, як вважає експерт були порушені і це призвело до виникнення пожежі йдеться про: - п. 5.2.7. Відстань від печей до товарів, стелажів, шаф та іншого обладнання повинна бути не менше 0,7 м, а від топкових отворів - не менше 1,25 м. - п. 5.2.8. На горищах усі димові труби і стіни, в яких проходять димові канали, повинні бути відштукатурені та побілені. Крім того, у розділі «Характеристика об'єкта пожежі» Висновку зазначено: «Мансарда, де і відбулася пожежа, загальною площею близько 30 м.кв. Конструкція наступна: стіни цегляні перекриття пустотне, освітлення електричне, опалення автономне газове і котлом на дровах (ст. 3)». [PERSON] прийняття в експлуатацію індивідуального будинок володіння по вул. Швабській, 9, в м. Ужгороді та Плану будинку, передбачено індивідуальне газове опалення, котел на дровах, в свою чергу, не передбачений. З огляду на викладене заслуговують на увагу доводи відповідача, що на момент укладення Договору та в подальшому, в порушення п. 19.2.5 Договору, позивач не повідомив страховика про встановлення в застрахованому приміщенні котла на дровах, тобто Позивачем не повідомлено про обставину, що має істотне значення оцінки страхового ризику, збільшує ризик настання страхових випадків за Договором може бути причиною їх настання. [PERSON] з ч. 2 ст. 21 Кодексу цивільного захисту України, громадяни України зобов'язані, зокрема, виконувати правила пожежної безпеки, забезпечувати будівлі, які їм належать на праві приватної власності, первинними засобами пожежогасіння, навчати дітей обережному поводженню з вогнем (п. 7). Пунктом 33 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов'язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю. Також, відповідно до ч. 6 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України, обовязок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму. З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що виходячи з наведених норм законодавства, та встановлених Висновком експерта Науково-дослідного експертно-криміналістичного центру при УМВС України в Закарпатській області № 24-86 від 06.01.2015 р. причин виникнення пожежі, має місце порушення Позивачем [PERSON] пожежної безпеки. Додатково слід зазначити, що норми при встановленні нічного опалення визначаються ДБН В.2.5-67:2013 «Опалення, вентиляція та кондиціонування», затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.01.2013 р. № 24 та від 28.08.2013 р. № 410 (надалі - ДБН). [PERSON] з п. 6.8.18 ДБН, відступку - простір між зовнішньою поверхнею печі, димової труби або димового каналу та стіною, перегородкою або іншою конструкцією будівлі, що виконана із горючих матеріалів, - слід приймати згідно з документацією підприємства-виробника (для печей заводського виготовлення), але не менше розмірів, які наведено у додатку У. В свою чергу, у Висновку зазначено: «У ряді випадків виникнення пожежі відбувається через застосування у якості димової труби металевих труб, які мають знаходитись на відстані 0,5 метра від горючих матеріалів таких як деревина, ДВП, пластмасові вироби тощо (ст. 4)»; «Близька відстань від димоходу до місця розташування конструкції даху (дерев'яних стропил) свідчить про порушення вимог пожежної безпеки (ст. 7)». Отже, димохід в застрахованому приміщенні був влаштований без дотримання ДБН, що і послужило причиною виникнення пожежі 30.11.2014 р. Відтак відповідачем було обґрунтовано відмовлено позивачеві у виплаті страхового відшкодування, тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову позивача. Слід зазначити, що аналогічного висновку Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ дійшов у справі № 6-1968ск16 (ухвала від 30.03.2016 року), у справі № 6-37027ск15 (ухвала від 28.01.2016 року). У відповідності із статтею 88 ЦПК України витрати із сплати судового збору слід покласти на позивача.

Outcome: dismissed