Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-21 00:00:00

Позивач, в особі представника\~адвоката Жукова Ю.А., 10.07.2018 року звернулась до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до старшого державного виконавця Першого Приморського відділу державної виконавчої служби міста Головного територіального управління юстиції в Одеській області Білик Ростислава Валерійовича, Державного підприємства «СЕТАМ», [PERSON] , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] , в якому просила визнати недійсними електронні торги проведені 27 листопада 2017 року Державним підприємством «СЕТАМ» Міністерства юстиції України щодо реалізації нерухомого майна за реєстраційним номером лота № 247574, відповідно до яких було продано майно, що належало на праві приватної власності [PERSON] , а саме: 13/50 частин домоволодіння загальною площею 61,4 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] ; скасувати акт державного виконавця Першого Приморського відділу державної виконавчої служби міста Головного територіального управління юстиції в Одеській області Білик Ростислава Валерійовича, затвердженого 15 грудня 2015 року начальником Першого Приморського відділу державної виконавчої служби міста Головного територіального управління юстиції в Одеській області Француз І.Г.; визнати недійсним та скасувати Свідоцтво, серія та номер: 557, видане [PERSON] 13 квітня 2018 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Задорожнюк Вікторією Костянтинівною. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що 27.11.2017 року відбулись електронні торги, які проводило ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України за якими було реалізовано за ціною 793\~777,00 гривень 13/50 частин домоволодіння загальною площею 61,4 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] , що належали позивачу на підставі свідоцтва про право особистої власності, виданого 10 листопада 1994 року Виконавчим комітетом Приморської районної ради народних депутатів на підставі рішення виконкому Приморської районної ради народних депутатів № 1708 від 06.11.92. Позивач в позові посилалась на те, що її неправомірно позбавили права власності на нерухоме майно внаслідок допущених порушень при проведенні електронних торгів з реалізації арештованого майна та у процесі виконавчого провадження, які полягали в тому, що її не було повідомлено про відкриття виконавчого провадження, не було повідомлено про вчинення виконавчих дій. Крім того, висновок суб`єкта оціночної діяльності щодо оцінки її майна не відповідає ринковій вартості та є заниженою. Вищевказані порушення вплинули безпосередньо і на подальший перебіг та організацію торгів, в зв`язку з чим позивач і звернулась до суду з позовом про визнання електронних торгів недійсними. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 12.07.2018 року залишено без руху, позивачу надано 10-денрний термін для усунення недоліків позову. Після усунення недоліків позову ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 24 липня 2018 року у справі відкрито провадження, постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 18.10.2018 року. До суду 09.08.2018 року надійшов відзив [PERSON] , згідно якого просив відмовити у задоволенні позову, зважаючи на наступне. Вказує, що позовна заява містить лише посилання на норми чинного законодавства. Наявна на аркушах справи 25-27 копія заявки відділу ДВС на реалізацію майна боржника спростовує доводи позивача про неповноту інформації про проведені аукціон. Доводи про зниження привабливості приміщення та зниження попиту ринку не є підставою для визнання електронних торгів недійсними. Звіт про оціночну вартість житлового будинку ФОП [PERSON] складений через 10 місяців після передання майна на реалізацію, тому не має значення для вирішення спору. [PERSON] 13.08.2018 року подав апеляційну скаргу на ухвалу суду від 24.07.2018 року про відкриття провадження у справі. Ухвалою Апеляційного суду Одеської області від 28.08.2018 року апеляційну скаргу [PERSON] було повернуто скаржнику. Підготовче засідання 18.10.2018 року було відкладено на 17.01.2019 року, у зв`язку з поважністю причин неявки позивача. 29.10.2018 року представник ДП «СЕТАМ» Конепуд Д.В. подав відзив на позову заяві, де вказав, що не погоджується з позовними вимогами, адже про проведення електронних торгів було належним чином проінформовано. Заявка ВДВС відповідача вимогам чинного законодавства. Позивачем не доведено, що торги відбулися з порушенням вимог Порядку при проведенні електронних торгів та що якісь порушення вплинули на результати торгів. Підготовче засідання призначене на 17.01.2019 року розгляд справи було відкладено на 06.02.2019 року, у зв`язку з заявленням позивачем клопотання про надання часу для залучення адвоката. У підготовчому засіданні 06.02.2019 року суд протокольно закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті на 21.03.2019 року. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 06 лютого 2019 року зустрічну позову заяву [PERSON] до [PERSON] , та [PERSON] , за участі третіх осіб\~Державне підприємство «СЕТАМ», старшого державного виконавця\~Першого Приморського відділу державної виконавчої служби міста Одеса ГТУЮ в Одеській області Білик Ростислава Валерійовича, [PERSON] про припинення користування та виселення повернуто заявнику [PERSON] . У судовому засіданні 21.03.2019 року, у зв`язку з неявкою позивача, відкладено розгляд справи на 05.06.2019 року. У судове засідання, призначене на 05.06.2019 року позивач та представник позивача не з`явились, позивач [PERSON] подала адресовану суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із хворобою. Судом було задоволено клопотання позивача та відкладено розгляд справи на 22.07.2019 року. У судове засідання, призначене на 22.07.2019 року позивач та представник позивача повторно не з`явились, позивач [PERSON] повторно подала адресовану суду заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із хворобою. Інші учасники процесу, належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, до суду не з`явились, про час, дату та місце судового засідання повідомлялись належним чином. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд, з огляду на обмежені процесуальні строки розгляду справи та враховуючи неповажну процесуальну поведінку позивача, ухвалив слухати справу у відсутності учасників по справі. Суд,\~дослідивши матеріали\~справи,\~оцінивши наявні\~у справі\~докази,\~заслухавши пояснення\~учасників справи,\~приходить до\~висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право особистої власності, виданого 10 листопада 1994 року Виконавчим комітетом Приморської районної ради народних депутатів на підставі рішення виконкому Приморської районної ради народних депутатів № 1708 від 06.11.92, [PERSON] належало 13/50 частин домоволодіння загальною площею 61,4 кв.м., що розташоване за адресою: [ADDRESS] . Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 17 січня 2013 року у справі № 1522/8020/12, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Одеської області від 15.05.2013 року, з [PERSON] стягнуто на користь [PERSON] заборгованість за договором позики від 18.09.2007 р. та за договором позики від 17.03.2008 р. у загальному розмірі 91919,50 грн., що в еквіваленті по курсу НБУ на 27.08.2012 р. становить 11500,00 дол. США, та три проценти річних за час прострочення цього боргу з 18.02.2008 р. по 18.02.2012 р. в сумі 7193,70 грн., що разом складає 99112,20 грн., стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] витрати на інформаційно-технічне забезпечення у розмірі 30 (тридцять) гривень та судовий збір у сумі 51 (п`ятдесят одна) гривня. Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 22 червня 2015 року по справі № 522/6063/15-ц стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] грошові кошти в розмірі 181810 (сто вісімдесят одна тисяча вісімсот десять) грн. 70 коп. та судові витрати в сумі 1818 (одна тисяча вісімсот вісімнадцять) грн. 11 коп. 10 липня 2017 року суб`єктом оціночної діяльності ТОВ «Інвестиційно-консалтингове бюро «ТРІАДА» було складено звіт про незалежну оцінку майна. 07\~вересня 2017\~року на\~підставі заявки\~на реалізацію\~арештованого майна\~№45607\~старшого державного\~виконавця\~Першого Приморського\~відділу державної\~виконавчої служби\~міста Одеса\~ГТУЮ в\~Одеській області\~Білик Ростислава\~Валерійовича передано\~до ДП\~«СЕТАМ» на\~реалізацію арештоване\~майно 13/50\~частин домоволодіння\~загальною площею\~61,4\~кв.м., за адресою: [ADDRESS] . Реалізація майна боржника [PERSON] , а саме 13/50 частин домоволодіння під [ADDRESS] відбулася в рамках виконавчого провадження шляхом проведення електронних торгів відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, що затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року за № 2831/5. Так,\~27\~листопада 2017\~року відбувся\~другий повторний\~аукціон з\~реалізації лоту\~«13/50\~частин домоволодіння\~загальною площею\~61,4\~кв.м., за адресою: [ADDRESS] ». Згідно протоколу\~№ 299795\~електронні торги\~з реалізації\~лоту №\~247574\~відбулися 27.11.2017\~року,\~переможцем торгів\~став [PERSON] \~з найвищою\~ціновою пропозицією\~в розмірі\~793\~777,00\~гривень,\~який своєчасно\~сплатив кошти\~за придбаний\~лот,\~а саме:\~13/50\~частин домоволодіння\~загальною площею\~61,4\~кв.м., за адресою: [ADDRESS] . 15 грудня 2017 року старшим державним виконавцем Першого Приморського відділу державної виконавчої служби міста Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області Біликом Ростиславом Валерійовичем складено відповідний акт про реалізацію арештованого майна, а саме 13/50 частин домоволодіння, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . 23 лютого 2018 року постановою Першого Приморського відділу державної виконавчої служби міста Одеси Головного територіального управління юстиції в Одеській області до акту від 15 грудня 2017 року внесено зміни. 13 квітня 2018 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Задорожнюк В.К., на підставі акту про проведені електронні торги від 15 грудня 2017 року та відповідно до ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» видано [PERSON] свідоцтво про придбання нерухомого майна 13/50 частин домоволодіння під [ADDRESS] , зареєстроване в реєстрі за № 557 та в той же день проведена державна реєстрація права власності на спірне майно. Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд виходить з його недоведеності та необґрунтованості виходячи з наступного. Судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Виконання судових рішень у цивільних справах є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження, як завершальна стадія судового провадження, та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи. Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку. Главою 4 цього Закону визначається загальний порядок звернення стягнення на майно боржника. Серед іншого, відповідно до частини першої статті 52 цього Закону звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодекс), зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Відповідно до ч. 1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Частиною 1 статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Як вбачається із частини 3 вказаної вище статті, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин). Пунктом 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» № 9 від 06.11.2009 року передбачено, що правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. Відповідач ДП «СЕТАМ» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 02.10.2015 року № 1885/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5, є організатором електронних торгів та уповноважений відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Відповідно до п. 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна Організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо). Після внесення лота до Системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна. Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у Систему. Згідно з п. 4 розділу І Порядку взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з Організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в Системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності. Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет. Відповідно до вимог п. 2 розділу ІІ Порядку Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Згідно з п. 4 розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор лише перевіряє повноту заповнення заявки. Пунктом чотири розділу III Порядку визначено, що Організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком. Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку, електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але пізніше 22-ї години. Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десяти хвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту. Згідно з п. 1 розділу VIII Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня Система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом. Відповідно до п. 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно. Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди Організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів. Отже, акт про проведення, який складений за результатами торгів, стосується оформлення правового результату торгів, наслідком яких є виникнення цивільних прав та обов`язків, у зв`язку з чим торги є правочином у розумінні ст. 202 ЦК України. Згідно правових позицій, які висловлені Верховним Судом України в постановах від 22.02.2017 року у справі № 6-2677цс16, від 13.04.2016 року по справі № 6-2988цс15, головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Відповідно до ч.ч.1, 5, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Докази згідно вимог ст.ст. 77 - 80 ЦПК України мають бути належними, допустимими, достовірними та достатніми. Згідно ч.ч.1-4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Разом з тим, позивачем не надано жодних належних та допустимих доказів того, що при проведенні електронних торгів відбулось порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5 та чинного на момент проведення спірних електронних торгів, та доказів того, що ці порушення вплинули на результати торгів і права та законні інтереси позивача порушені. Оскільки судом під час розгляду справи не було встановлено факту порушення порядку проведення електронних торгів, які відбулися 27.11.2017 року, законним та обґрунтованим є висновок суду про відсутність підстав до задоволення позову [PERSON] та визнання недійсними проведених електронних торгів, скасування акту про проведені електронні торги та державної реєстрації права власності на придбаний лот за переможцем торгів [PERSON] . Доводи позивача про порушення, допущені державним виконавцем при проведенні виконавчих дій, судом відхиляються, оскільки дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, про що, зокрема, зазначено в постанові Верховного Суду України від 24.10.2012 року, згідно якої «порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень .... до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (ст.ст. 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону («Про виконавче провадження»), підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, ч. 7 ст. 24, ч. 4 ст. 26, ч. 3 ст. 32, ч. 3 ст. 36, ч. 2 ст. 57, ст. ст. 55, 85 Закону «Про виконавче провадження»)». Такого ж висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 02.05.2018 року у справі № 910/10136/17, в якій зазначив, що Верховний Суд погоджується із висновками судів попередніх інстанцій щодо того, що дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб. Відхиляються судом і доводи позивача про те, що в звіті про оцінку майна вартість майна не відповідає його ринковій вартості та є заниженою, оскільки оцінка вартості майна, визначена станом на 10.07.2017 року, проводилась з урахуванням примусової реалізації майна в межах виконавчого провадження, для визначення початкової вартості 13/50 частин домоволодіння, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] для їх реалізації, як арештованого майна, шляхом проведення електронних торгів, у той час як звіт про визначення ринкової вартості житлового будинку, складений станом на 25 квітня 2018 року, не враховує\~факт арешту\~і примусової\~реалізації зазначеного\~майна,\~вимушені умови\~продажу тощо,\~та окрім\~іншого оцінка з якою не погоджується позивач була складена станом на 10.07.2017 року, тобто майже за рік раніше ніж наданий позивачкою звіт про визначення ринкової вартості житлового будинку станом на\~25\~квітня 2018\~року. Таким чином, встановлення іншої вартості зазначених вище частин домоволодіння відповідно до звіту оцінювача станом на 25 квітня 2018 року не доводить порушення прав позивача [PERSON] , оскільки ціна майна, що виставляється на торги з метою примусового продажу, є відмінною від ринкової вартості та залежить від попиту (пропозицій) учасників торгів. При цьому, слід зазначити, що позивач, будучи боржницею у виконавчому провадженні, не реалізувала своє право на оскарження звіту про оцінку майна, тому її незгода з таким звітом не може слугувати підставою для визнання результатів торгів недійсними. Відповідно до\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч.ч. 1, 2\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду заздалегідь встановленої сили. Щодо звіту про визначення ринкової вартості земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] , судом зауважується, що вказана земельна ділянка не була предметом реалізації на електронних торгах, що оспорюються позивачем. Необґрунтованими є і доводи позову про те, що не включення до повідомлення про електронні торги відомостей про земельну ділянку ставлять під сумнів законність проведення електронних торгів, оскільки заявка на реалізацію арештованого нерухомого майна державним виконавцем направляється начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим пунктом 2 цього розділу, Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Крім цього, пункт 11 Розділу III Порядку визначає, що Організатор має право на доповнення інформації виключно в частині фотографічного зображення майна та відомостей про нього (склад, характеристика, опис). Отже, Державне підприємство «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів на підставі заявки на реалізацію арештованого майна, наданої відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку Організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. Таким чином, ДП «СЕТАМ» було розміщено в системі електронних торгів ту інформацію про майно, яка була зазначена у Заявці на реалізацію арештованого майна від 29.03.2017 року № 1983. Крім того, в позовній заяві не зазначено, як саме відсутність в повідомленні про електронні торги інформації про перебування земельної ділянки у комунальній власності, на якій розташовано 13/50 частин домоволодіння, вплинуло на результат торгів та порушило права позивача [PERSON] . Доводи позивача про те, що її не було повідомлено належним чином, як боржника, про відкриття виконавчого провадження та не було повідомлено про вчинення виконавчих дій, спростовуються матеріалами справи, з яких, зокрема, вбачається, що позивач та її представник двічі звертались до державного виконавця з приводу ознайомлення з матеріалами провадження та були ознайомлені з матеріалами виконавчого провадження. Крім того, на офіційному веб-сайті Організатора електронних торгів було розміщено інформаційне повідомлення про проведення електронних торгів з продажу 13/50 частин домоволодіння, які було передано в реалізацію за заявкою старшого державного виконавця Першого Приморського відділу державної виконавчої служби м. Одеса Головного територіального управління юстиції в Одеській області Білик Ростислава Валерійовича. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача. Оскільки судом відмовлено у задоволені позову, то понесені позивачем [PERSON] судові витрати повністю покладаються на позивача.

Outcome: dismissed