Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-22 00:00:00

Позивач [PERSON] у серпні 2017 року звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON], в якому зазначив, що\~ являється директором ДП «Олевське лісове господарство» і від адміністрації лісгоспу був запрошений 12 червня 2017 року на засідання профспілкового комітету підприємства, на якому розглядалося питання надання дозволу на звільнення [PERSON], який займав посаду заступника директора з охорони та захисту лісу. Після оголошення на зборах подання [PERSON] в присутності підлеглих ображав його, назвав «ідіотом», «дебілом», звинуватив у організації «корупційних схем» на підприємстві, стверджував, що він, як директор, неодноразово отримував «відкати» та «хабарі», чим принизив його честь, гідність та ділову репутацію, завдав моральної шкоди. Тому позивач, уточнивши під час судового розгляду позовні вимоги, просив зобовязати відповідача спростувати поширену недостовірну інформацію щодо звинувачень у вчиненні ним на посаді директора ДП «Олевське лісове господарство» корупційних порушень, хабарів та відкатів, а також образливу інформацію щодо наявності в нього таких психічних захворювань як «ідіот» та «дебіл» шляхом оголошення на засіданні профспілкового комітету ДП «Олевське лісове господарство за участі осіб, які були присутні 12 червня 2017 року на засіданні профспілкового комітету, тексту спростування такого змісту : «Я, [PERSON], 12 червня 2017 року без жодних правових підстав звинуватив директора Державного підприємства «Олевське лісове господарство» у вчиненні корупційних правопорушень, отриманні [PERSON] хабарів та відкатів. Така інформація не відповідає дійсності. Я, [PERSON], не маю жодних доказів, що підтверджують мої слова. Я, [PERSON], не мав законних підстав висловлювати такі звинувачення в сторону [PERSON], адже вони не відповідають дійсності. Я, [PERSON], 12 червня 2017 року стверджував, що директор Державного підприємства «Олевське лісове господарство» [PERSON] є «ідіотом» та «дебілом». Я, [PERSON], звертаю увагу усіх присутніх, що в мене немає доказів, які підтвердили б правдивість моїх слів про наявність у [PERSON] будь-яких психічних захворювань. А тому, повідомляю усім присутнім, що поширена мною образлива інформація про [PERSON] [PERSON] не відповідає дійсності. Я, [PERSON], підтверджую, що поширена мною недостовірна та образлива інформація про директора Державного підприємства «Олевське лісове господарство» [PERSON] 12 червня 2017 року на засіданні профспілкового комітету підприємства є оманливою та поширена мною без жодних на те правових підстав». Ухвалою суду від 07 вересня 2017 року було відкрито провадження по справі та призначено справу до судового розгляду на 29 вересня 2017 року, на яке представники позивача не зявилися, направивши клопотання про відкладення розгляду справи на інший день, тому судовий розгляд справи було відкладено на 09 листопада 2017 року. В подальшому судовий розгляд справи двічі відкладався за неявкою представників сторін на 08 грудня 2017 року та на 12 січня 2017 року. Ухвалою суду від 12 січня 2018 року було задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, розгляд справи відкладено на 02 лютого 2018 року. Відповідач заперечень та відзиву на позов не подав. В судовому засіданні 02 лютого 2018 року представники позивача позовні вимоги підтримали, просять позов задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. Позивач [PERSON], допитаний у судовому засіданні за його ініціативою та згодою в якості свідка, позовні вимоги підтримав, пояснив, що на засіданні профспілкового комітету 12 червня 2017 року відповідач звинуватив його в тому, що він отримує відкати та хабарі, обізвав його лісокрадом, ідіотом, дебілом, хоча він не має жодних психічних відхилень, займає керівну посаду, тому йому було образливо чути такі слова, які могли підірвати його репутацію перед колективом. З цього приводу він переживав, у нього підвищився тиск. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнала, пояснила, що того дня відповідача ніхто не запрошував на засідання профспілкового комітету, він прийшов на роботу повідомити директора, що хворіє, однак, йому сказали, що директор на зборах. Тоді він зайшов до залу, побачив багато людей, повідомив, що хворіє і пішов. Будь-яких образ на адресу позивача не висловлював. Дослідивши та оцінивши докази по справі суд встановив наступні фактичні обставини справи. 12 червня 2017 року відбулося засідання профспілкового комітету державного підприємства «Олевське лісове господарство», на якому вирішувалося питання щодо надання дозволу на звільнення з роботи на підставі п.3 ст.40 КЗпП України відповідача [PERSON], який займав посаду заступника директора з охорони та захисту лісу. На засіданні були присутні голова профкому [PERSON], члени профкому [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та запрошені від адміністрації директор підприємства, позивач [PERSON], головний лісничий [PERSON], старший інспектор з кадрів [PERSON] Зазначене підтверджується копією витягу з протоколу засідання профспілкового комітету від 12.06.2018 року № 77 (а.с. 91). Згідно акту від 12 червня 2017 року, підписаного присутніми на профспілкових зборах головою профкому, членами профкому та особами, запрошеними від адміністрації лісгоспу, на засіданні профкому запрошений з приводу звільнення із займаної посади заступник директора з охорони та захисту лісу [PERSON] в їхній присутності погрожував розправою директору лісгоспу [PERSON] і ображав його нецензурною лайкою (а.с.18, 124). З пояснень свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], які були присутні 12 червня 2017 року на засіданні профспілкового комітету ДП «Олевське лісове господарство», в судовому засіданні встановлено, що відповідач [PERSON] був присутній на засіданні профспілкового комітету і після того, як голова профспілкового комітету [PERSON] зачитала подання адміністрації про його звільнення та запропонувала дати пояснення, звинуватив позивача в організації корупційних схем на підприємстві, а також обізвав його ідіотом, дебілом, тому суд не бере до уваги пояснення представника відповідача, дані в судовому засіданні про те, що відповідач не був присутній на засіданні профспілкового комітету, а тільки зайшов повідомити, що хворіє. Пунктом 15\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»\~звернуто увагу на те, що у позовах про захист честі і гідності особи, що подаються у зв'язку з поширенням недостовірної інформації про особу юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). За визначенням, що міститься у Словнику української мови: в 11 тт. ( АН УРСР. Інститут мовознавства; за ред. [PERSON]. К.: Наукова думка, 19701980.\~ Т. 4. С. 12.) ідіотизм, це психічна хвороба, що характеризується порушенням нормальної розумової діяльності. Олігофренія (з грецької - слабоумство) - це група вроджених або набутих у ранньому віці (до 3 років) хворобливих станів психіки. Дебільність - найлегша і найрозповсюдженіша форма олігофренії ([PERSON] Навчальний посібник. Тернопіль: Економічна думка, 2005. 328 c.). Однак, матеріали справи не містять доказів про вчинення позивачем [PERSON] корупційних правопорушень чи про наявність у нього будь-яких психічних захворювань. Згідно ч.1 ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Згідно ч.1 ст.299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Відповідно до ч.7 ст.277 ЦК України спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена. З огляду на встановлені обставини суд вважає, що інформація, поширена відповідачем на засіданні профспілкового комітету 12 червня 2017 року, є недостовірною, поширення такої інформації порушує право позивача на повагу до його гідності, честі, ділової репутації, оскільки відповідач у образливій формі безпідставно заявив про наявність у позивача, який являється керівником підприємства, психічних хвороб, а також безпідставно звинуватив його у вчиненні корупційних правопорушень. В той же час у судовому засіданні не знайшли свого підтвердження посилання позивача у позовній заяві та в судовому засіданні на те, що на тому ж засіданні профспілкового комітету 12 червня 2017 року відповідач стверджував, що позивач неодноразово отримував «відкати» та «хабарі». Також суд не вбачає підстав зобовязати відповідача спростувати поширену ним недостовірну інформацію щодо [PERSON] шляхом оголошення на засіданні профспілкового комітету ДП «Олевське лісове господарство» тексту спростування, запропонованого позивачем, оскільки спростуванню підлягає тільки недостовірна інформація, що принижує честь, гідність, ділову репутацію позивача, поширення якої відповідачем доведено в судовому засіданні. Тому суд вважає, що позовні вимоги позивача в частині зобовязання відповідача спростувати поширену ним недостовірну інформацію слід задовольнити частково, зобовязавши [PERSON] спростувати недостовірну інформацію, що принижує честь, гідність і ділову репутацію, поширену ним на засіданні профспілкового комітету ДП «Олевське лісове господарство» 12 червня 2017 року, яка полягає у звинуваченні [PERSON] у вчиненні ним корупційних правопорушень на посаді директора ДП «Олевське лісове господарство», а також у наявності в нього таких психічних захворювань, як ідіот та дебіл, шляхом оголошення на засіданні профспілкового комітету ДП «Олевське лісове господарство», що дана інформація є недостовірною. . Відповідно до ст.280 ЦК України якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню. Згідно п.4) ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Суд вважає, що позивачу [PERSON] відповідачем [PERSON] заподіяно моральну шкоду внаслідок приниженні честі, гідності та ділової репутації. З огляду на встановлені обставини при визначенні розміру суми відшкодування моральної шкоди суд, виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, враховуючи всі обставини справи, вважає, що позов в частині відшкодування моральної шкоди слід задовольнити частково і стягнути з відповідача в користь позивача 5000,00 грн. на відшкодування моральної шкоди. На підставі ст.32 Конституції України, ст..ст.16, 23, 270, 275, 276, 277, 280, 297, 299 ЦК України,

Outcome: partial