Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-10 00:00:00

Позивач [PERSON] та її представник просять суд визнати за [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ) право власності на ј частку квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування своїх вимог посилаються на те, що [PERSON] на час її смерті належала ј частина зазначеної квартири. Зазначили, що [PERSON] є єдиною спадкоємицею першої черги за законом, спадщину в установлений законом строк прийняла, а тому є всі підстави для задоволення її позову. Позивач [PERSON] та її представник не заперечують проти позову третьої особи і вважають його обґрунтованим. Представник позивача подала суду заяву про закінчення розгляду справи у їх відсутності. Третя особа - [PERSON] та його представник просить суд визнати за [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ) право власності на ј частку квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування своїх вимог посилаються на те, що спадкодавцю на день його смерті належало право власності на ј частину зазначеної квартири. [PERSON] залишив заповіт на колишню дружину [PERSON] , а також на дітей - [PERSON] і [PERSON] [PERSON] спадщину не прийняла. [PERSON] відмовилася від прийняття спадщини на користь [PERSON] [PERSON] є єдиним спадкоємцем за заповітом, який спадщину прийняв, а тому є всі підстави для задоволення його позову. [PERSON] та його представник проти позову [PERSON] не заперечують і подали суду заяву про розгляд справи у їх відсутності. Представник Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заперечення на позов до суду не надав. Третя особа - [PERSON] до суду не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності. Зазначила, що в матеріалах спадкової справи мається її заява про відмову від спадщини, а тому проти позовних вимог вона не заперечує. Третя особа - [PERSON] до суду не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, через оголошення на веб-сайті судової влади України, так як не має зареєстрованого місця проживання і вжитими судом заходами не надалося можливим встановити її місцезнаходження. Судом встановлено, що [PERSON] і [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі з 07.12.2002 року, що підтверджується записом акту про одруження (т.1 а.с.75-77). [PERSON] і її малолітня донька [PERSON] 17.12.2004 року придбали у спільну сумісну власність у [PERSON] квартиру [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу, який було посвідчено нотаріально (т.1 а.с.5-7, 86-89). Чоловік [PERSON] - [PERSON] надавав нотаріусу заяву про згоду його дружині на придбання вказаної вище квартири за кошти, надбані ними в зареєстрованому шлюбі (т.1 а.с.85). Відповідно до ч.2 ст.370 ЦК України у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Частиною 2 ст.372 ЦК України встановлено, що у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Статтею 70 Сімейного кодексу України встановлено, що у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором. На підставі наявних у справі доказів суд дійшов висновку про те, що частки [PERSON] і [PERSON] у праві власності на квартиру № [ADDRESS] були рівними, тобто кожна із них набула право власності на Ѕ частину вказаної квартири. При цьому суд бере до уваги відсутність домовленості між ними про нерівність часток у праві власності, а також відсутність рішення суду про нерівність часток у праві власності. Зважаючи на те, що Ѕ частку квартири [PERSON] набула, як зазначено вище, в шлюбі з [PERSON] за кошти, надбані ними в зареєстрованому шлюбі, то кожен із них на підставі ст.70 СК України набув право власності по ј частині вказаної квартири. [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (т.1 а.с.66). Таким чином, на час смерті [PERSON] йому належала ј частина квартири № [ADDRESS] , а інша ј частина належала [PERSON] , а Ѕ частина вказаної квартири - позивачці [PERSON] . Згідно до ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Спадковим майном після смерті [PERSON] є ј частина квартири [ADDRESS] . Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Уразі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. За клопотанням представника третьої особи судом було витребувано копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] (т.1 а.с.222-248). Згідно до матеріалів даної спадкової справи, 16.11.1994 року [PERSON] було нотаріально посвідчено заповіт, яким він все належне йому майно, у тому числі зазначену вище квартиру, заповів в рівних частках дружині - [PERSON] , сину [PERSON] , доньці [PERSON] . Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Статтями 1269-1270 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно до ст.1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. З заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори звернувся 06.08.2015 року [PERSON] . (т.1 а.с.226) Третя особа [PERSON] є сином [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження. (т.1 а.с.171) З заявою про відмову від прийняття спадщини на користь [PERSON] до нотаріуса 20.08.2015 року зверталася донька спадкодавця - [PERSON] (т.1 а.с.238). Інших заяв про прийняття спадщини або про відмову від спадщини не надходило, свідоцтво про право на спадщину за законом чи заповітом не видавалося. (т.1 а.с.244) Згідно до довідки КП «Жилкомсервіс» від 10.10.2019 року, на час смерті [PERSON] в зазначеній вище квартирі крім [PERSON] були зареєстровані [PERSON] і [PERSON] . Таким чином, [PERSON] , яка зазначена в заповіті, з заявою про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталася, разом із спадкодавцем на час його смерті зареєстрована не була, а отже спадщину після смерті [PERSON] не прийняла, а тому не спадкує за заповітом після його смерті. [PERSON] в установлений законом строк відмовилася від прийняття спадщини, а тому не спадкує за заповітом після смерті [PERSON] Єдиним спадкоємцем за заповітом є [PERSON] , який спадщину прийняв. З урахуванням вищевикладеного суд задовольняє позовні вимоги третьої особи [PERSON] і визнає за [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ) право власності на ј частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (т.1 а.с.8,61). Спадковим майном після смерті [PERSON] також є ј частина квартири [ADDRESS] . [PERSON] була матір`ю позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження останньої (т.1 а.с.9,65). Згідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. За клопотанням представника позивача судом було витребувано копію спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] (т.1 а.с.59-91). Згідно до матеріалів даної спадкової справи, з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернулася 28.02.2017 року позивач по справі [PERSON] (т.1 а.с.60). Колишній чоловік [PERSON] (т.1 а.с.75-77) - [PERSON] помер [INFO] (т.1 а.с.66). Спадкодавець [PERSON] на час її смерті була зареєстрована в квартирі [ADDRESS] разом із своєю дочкою [PERSON] , що підтверджується довідкою КП «Жилкомсервіс» (т.1 а.с.73,82). Згідно до ст.1261 ЦК України позивач [PERSON] є спадкоємцем першої черги спадкоємців за законом. Інші спадкоємці першої черги, які б прийняли спадщину, відсутні. Зважаючи на вищевикладене, суд позовні вимоги [PERSON] задовольняє і визнає за [PERSON] ( [INFO] , РНОКПП [NUMBER] ) право власності на ј частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] .

Outcome: approved