Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-18 00:00:00

Позивач [PERSON] у липні 2017 звернулася до суду з позовом до КП «Соснівська СУБ» ЧМР про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири,\~мотивуючи свої\~вимоги тим,\~що вона є власником квартири [ADDRESS]. Зазначила, що 13.11.2016 після опадів у вигляді дощу у неї в квартирі на стелі і стінах зявилися плями від протікання, про що 16.11.2016 був складений Акт. В ніч на 20.02.2017 внаслідок протікання покрівлі було пошкоджено велику частину стелі, повідпадали шпалери та багети в кімнаті та в коридорі. Через аварійну службу був викликаний черговий слюсар, який після огляду горища повідомив, що передасть заявку до обслуговуючої організації. Вказала, що того ж дня її було госпіталізовано до Третьої міської лікарні, де вона тривалий час знаходилася на лікуванні та перенесла важку операцію. Задля уникнення хвилювань та чергового кризу, з лікарні вона поїхала тимчасово мешкати до брата [PERSON]. 15.05.2017 відповідачем був знову складений Акт, однак причини затоплення квартири не зазначені. Вважає, що затоплення квартири сталося з вини відповідача, який неналежним чином виконує свої обовязки щодо утримання будинку. Вартість пошкодження квартири внаслідок затоплення вона оцінює в 25000 грн.. Крім того, вказала, що їй було завдано і моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях, яких вона зазнала у звязку з пошкодженням власного майна та відсутністю можливості нормального проживання в квартирі, втратою здоровя. Моральні страждання оцінила сумі 10000 грн. Просила стягнути з КП «ССУБ» ЧМР на її користь майнову шкоду в розмірі 25000 грн. та моральну шкоду в розмірі 10000 грн. Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси Пересунька Я.В. від 20.07.2017 відкрито провадження у справі. Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси Пересунька Я.В. від 09.08.2017 по справі призначена судова будівельно-технічна експертиза, яка повернута на адресу суду без виконання. Ухвалою судді Пересунька Я.В. від 15.11.2017 провадження по справі зупинено до залучення до участі в справі правонаступника чи законного представника [PERSON] у звязку зі смертю [PERSON]. Згідно Указу Президента України № 443/2017 від 29.12.2017 суддю Соснівського районного суду м. Черкаси Пересунька Ярослава Володимировича переведено шляхом відрядження строком до шести місяців на роботу на посаду судді Оболонського районного суду міста Києва. Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси Мельник І.О. від 15.02.2018справу прийнято до свого провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін та залучено до участі в справі правонаступника [PERSON] [PERSON]. Представником відповідача [PERSON] до Соснівського районного суду м. Черкаси 20.04.2018 направлено відзив на позов, яким позовні вимоги [PERSON] визнали частково, а саме не заперечували проти стягнення з КП «ССУБ» ЧМР майнової шкоди в розмірі 22400 грн., у відшкодуванні моральної шкоди просили відмовити. Вказували, що позивачем не наданий суду висновок компетентних органів чи спеціалістів щодо наявності причинного звязку між залиттям квартири та неналежними діями та бездіяльністю відповідача у справі, тому заперечували щодо вартості матеріальних збитків, зазначених позивачем. Враховуючи, що у матеріалах справи відсутні документи щодо підтвердження матеріальних збитків на суму 25000 грн., то працівниками відповідача було складено локальний кошторис на будівельні витрати, і відповідно вартість відновлювальних робіт склала 22446,24 грн. Крім того, моральну шкоду позивач обґрунтував виключно словами, не надавши належних та допустимих доказів, які б підтвердили заподіяння йому моральної шкоди та відповідно її розмір компенсації в сумі, яка становить саме 10000 грн. Тому відсутні підстави для відшкодування моральної шкоди. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позов підтримав, просив задовольнити, а також просив стягнути з КП «ССУБ» на користь [PERSON] витрати по оплаті судової експертизи в сумі 3432,00 грн. Представники відповідача КП «ССУБ» - [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги визнали частково з підстав, наведених у відзиві. Суд, заслухавши пояснення сторін, свідка, експерта, дослідивши матеріали справи встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Згідно ч.1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до\~ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно ч.ч. 1, 2\~ст.319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватися моральних засад суспільства. Відповідно до\~ст.8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла. Судом встановлено, що згідно Договору купівлі-продажу від 13.03.1996, зареєстрованого в реєстрі за № 1456 [PERSON] на праві власності належала квартира [ADDRESS]. Згідно з даними технічного паспорту однокімнатна квартира загальною площею 36,3 кв.м., житловою площею 19,5 кв.м. складається з: однієї кімнати житловою площею 19,5 кв.м., кухні площею 7,9 кв.м., ванної кімнати площею 2,7 кв.м., вбиральні площею 1,2 кв.м., коридору площею 3,8 кв.м, вбудованої шафи площею 1,2 кв.м, балкону 3,1 кв.м. Відповідно до акту огляду технічного стану квартири за адресою [ADDRESS] після затоплення від 16 листопада 2016 року, складеного комісією в складі: майстрів ділянки № 4 [PERSON], [PERSON], мешканки [PERSON] про те, що 16.11.2016 було проведено обстеження квартири [ADDRESS] у звязку зі скаргою на протікання покрівлі, під час обстеження квартири було виявлено вологу ділянку стелі в кімнаті загальною площею приблизно 10 кв.см. (Стеля з гіпсокартону фарбована), а також вологу ділянку загальною площею приблизно 0,5 кв.м. (стіна обклеїна шпалерами). Як вбачається з позовної заяви, в лютому 2017 сталося повторне затоплення квартири, про що [PERSON] була написана заява начальнику дільниці № 4 КП «ССУБ». Згідно акту огляду квартири від 15.05.2017 в складі комісії майстрів дільниці № 4 [PERSON], [PERSON], мешканки [PERSON] складеного про те, що 15.05.2017 було проведено обстеження квартири [ADDRESS] у звязку зі скаргою на протікання покрівлі, під час обстеження квартири було виявлено вологу ділянку стелі в кімнаті загальною приблизно площею до 2 кв.м. (стеля з гіпсокартону фарбована), вологу ділянку стіни загальною приблизно площею до 5 кв.м. (стіна шпалери), також вологу ділянку стелі в коридорі загальною приблизно площею до 1,5 м (стеля з гіпсокартону фарбована) та вологу ділянку стіни загальною приблизно площею до 0,5 кв.м (стіна шпалери). 30 липня 2017 [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть [PERSON] І-СР № 309626 від 02.08.2017. Спадкоємцем майна [PERSON] є її брат [PERSON], що підтвенрджується свідоцтва про право на спадщину за законом від 06.02.2018. Спадщина складається з квартири № 86, що знаходиться в місті Черкаси по вулиці Вернигори, в будинку 29. Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 10.05.2018 по справі призначено судову будівельно-технічну експертизу для визначення причин залиття квартири та розміру майнової шкоди. Так, згідно з висновком експерта [PERSON] від 03.09.2018 № 546/18-23/839/18-23 зазначені наступні висновки: Характер та ознаки пошкоджень, поверхні конструктивних елементів та опоряджувального покриття у квартирі [ADDRESS] свідчить про те, що пошкодження виникли внаслідок протікання рідини через конструкцію межповерхового перекриття. Зіставляючи місце розташування на стелі і стінах квартири № 86 пошкоджень, характер яких вказує на те, що вони виникли внаслідок зовнішніх дій і факторів, слід зробити висновок, що такі пошкодження опоряджувального покриття могли утворитися тільки внаслідок залиття рідиною з даху будинку. Вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень в квартирі [ADDRESS], які утворились в результаті залиття, на час складання висновку становить 34495,00 грн. Допитана в судовому засіданні експерт [PERSON] надала суду доопрацьований Висновок експерта від 07.12.2018 № 546/18-23/839/18-23, в якому вартість ремонтно-будівельних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень в квартирі [ADDRESS], які утворились в результаті залиття, на час складання висновку становить 20726,00 грн. Пояснила, що різниця у визначенні вартості відновлювальних робіт сталася через технічну помилку, просила брати за основу доопрацьований висновок від 07.12.2018. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що працівниками КП «ССУБ» було складено локальний кошторис на будівельні витрати ремонт квартири № 2-1-1, і відповідно до нього вартість відновлювальних робіт складає 22446,24 грн. Відповідно до ч. 1 ст.15 та п. 8 і 9 ч. 2 ст.16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання чи оспорювання, а одними із способів захисту цивільного права є відшкодування збитків, інші способи відшкодування майнової шкоди та відшкодування моральної (немайнової) шкоди. Крім того, відповідно до ч. 1\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Загальними підставами для настання цивільно-правової відповідальності за заподіяння збитків є наявність складу правопорушення, а саме: наявність збитків, протиправна поведінка заподіювана шкоди, причинний звязок, вина. Вимоги щодо стягнення збитків можуть бути задоволені лише у випадку, якщо позивач доведе кожний з елементів складу правопорушення; не доведення хоча б одного із них виключає можливість задоволення вимоги про стягнення збитків. У свою чергу, загальні підстави відшкодування майнової шкоди визначені ч. 1 та ч. 2 ст.1166 ЦК України\~за змістом якої майнова шкода, завдана неправомірними діями особистим немайновим правам фізичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини. При цьому у п. 2\~Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 № 6\~зазначено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей\~440\~і\~450 ЦК\~шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Частиною 3\~статті 386 Цивільного кодексу України\~передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. З наведеного вбачається, що обовязок доказування розподіляється згідно із перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач, у свою чергу, відсутність його вини в заподіянні шкоди. В судовому засіданні не спростовано факт залиття квартири [PERSON], позивач погодився з зазначеним розміром матеріальних збитків, вказаних у доопрацьованому висновку експерта, крім того КП «ССУБ» не заперечували щодо відшкодування позивачу майнової шкоди в розмірі 20726,00 грн. Таким чином, розмір матеріальної шкоди позивачу, завданої внаслідок затоплення квартири, відповідно до доопрацьованого висновку експерта від 07.12.2018, складає 20726,00 гривень. З огляду на наведене, суд вважає, що відповідач КП «ССУБ» не довів відсутність своєї вини у залитті квартири позивача, не надав належних та допустимих доказів, що затоплення приміщення сталося з вини інших осіб, а тому суду приходить до висновку про стягнення з нього спричиненої залиттям квартири шкоди. Згідно з ч. 1ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За змістом ч. 1 ст.\~77, ст.79 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Згідно з ч. 1ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до\~статті 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Враховуючи вищевикладене, даючи юридичну оцінку зібраним по справі доказам у їх сукупності, суд приходить до висновку вважає, що до стягнення з відповідача на користь позивача підлягають матеріальні збитки в сумі 20726,00 грн. Відповідно до ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати за проведення експертизи в сумі 3432,00 грн.

Outcome: approved