Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-17 00:00:00

Позивач [PERSON] у лютому 2019 року звернулась до суду з позовом до [PERSON] про усунення перешкод у здійсненні бабою своїх прав щодо виховання і спілкування з онуками; третя особа: відділ опіки та піклування Шевченківської районної у м.Полтаві ради, в якому просила зобов`язати відповідачку усунути перешкоди у спілкуванні з її онуками [PERSON] , [INFO] , і [PERSON] , [INFO] . Визначити способи її участі у вихованні онуків: [PERSON] щопонеділка з 8.30 до 11.30 год., щосереди з 8.30 до 11.30 год.; два рази в місяць, через неділю, в п`ятницю з 18 години до неділі 18 години за місцем проживання позивача без присутності матері в [ADDRESS] ; щороку в день народження [PERSON] 4 години 09 червня; половина шкільних канікул за щорічним графіком. З [PERSON] : в п`ятницю з 18 години за місцем проживання позивача без присутності матері в [ADDRESS] , щороку в день народження 4 години 10 травня. В обґрунтування своїх вимог позивач вказала, що [INFO] помер її син [PERSON] . [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , є дітьми відповідачки та її померлого сина. Відповідач після смерті [PERSON] створює постійні конфлікти, не дозволяє водити онуку на гурток малювання, забрала у доньки мобільний телефон, який вона надала онуці. Менший онук [PERSON] не відвідує дитячий садок, тому позивач не може з ним спілкуватись, оскільки відповідач вже має співмешканця і відвідувати дітей за їх місцем проживання немає можливості з-за конфліктів. Позивач виростила десятьох дітей, має 22 онука, має гарний досвід у вихованні дітей. На даний час повнолітній брат двох вказаних онуків мешкає з позивачем. Враховуючи зазначені обставини, позивач змушена звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 05.03.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та розпочато підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали. Ухвалою суду від 07.05.2019 року було закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 01.07.2019 року доручено відділу опіки та піклування Шевченківської районної у м.Полтаві ради підготувати та надати висновок щодо доцільності усунення перешкод та визначенні способу участі бабусі [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онуками [PERSON] , [INFO] , і [PERSON] , [INFO] . Позивач [PERSON] та її представник в судове засідання не з`явилися, але представник [PERSON] надала заяву, в якій просила справу розглянути за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не з`явилася, не подала відзив на позов, про час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, причини неявки суду не повідомила, про що свідчать поштові повідомлення, які повернулися на адресу суду, а також відстеження поштових відправлень. Таким чином, відповідач належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, відповідно до положень ст. 130 ЦПК України. Представник третьої особи відділу опіки та піклування Шевченківської районної у м.Полтаві ради до суду не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність, при вирішенні справи просив врахувати висновок третьої особи. Зі згоди сторони позивача, яка не заперечує проти заочного розгляду справи, суд на місці постановив ухвалити по справі заочне рішення, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. В зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, надавши належну правову оцінку доказам, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст.5 ЦПК України). Судом встановлено, що [INFO] помер син позивача - [PERSON] (а.с. 8 - свідоцтво про смерть). [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , є дітьми відповідачки та померлого сина позивача [PERSON] (а.с. 6,7 - свідоцтва про народження дітей). Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 статті 129 Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими. Підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів визначено Сімейним Кодексом України. Відповідно до частин 9 та 10 статті 7 Сімейного Кодексу України, сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист. Так, згідно зі ст.257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Вимогами ст.18 СК України передбачені способи захисту сімейних прав та інтересів, зокрема, припинення дій, які порушують сімейні права. Згідно до ст.263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до ст.159 СК України. За положеннями ст.159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, у принципі 6 проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості; малолітня дитина не повинна, крім тих випадків, коли є виняткові обставини, бути розлучена зі своєю матір`ю. Відповідно до ст.3 Конвенції у всіх діях відносно дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними або приватними інституціями, які займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється найкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов`язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів. Оскільки дід, баба, як з боку батька, так і з боку матері є родичами дітей, батьки чи інші особи, з якими проживають діти, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав. З аналізу норм сімейного законодавства вбачається, що у тому разі, коли батьки дитини спільно не проживають, питання щодо способів участі одного із батьків, баби та діда має вирішуватися судом не тільки з урахуванням інтересів кожного з них, а перш за все з урахуванням прав та законних інтересів дитини - її права на належне батьківське виховання, яке повною мірою може бути забезпечене тільки обома батьками, права на безперешкодне спілкування з бабою та дідом, що є запорукою нормального психічного розвитку дитини. Одним із завдань Сімейного Кодексу України є забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку (ст.1). Виховання у колі сім`ї, як раз передбачає у повній сім`ї, тобто при участі усіх членів родини, як молодших, так і старших, і баби з дідом у тому числі. Відповідно до ст.1 Закону України «Про охорону дитинства» контакт з дитиною - це реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини. Статтею 19 Сімейного Кодексу України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав обов`язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Згідно висновку від 10.09.2019 року про визначення порядку участі [PERSON] у вихованні та спілкуванні зі своїми неповнолітніми онуками, відділ опіки та піклування Шевченківської районної у м.Полтаві ради вважає за доцільне встановлення порядку участі баби [PERSON] у вихованні неповнолітніх онуків [PERSON] , [INFO] , і [PERSON] , [INFO] . Суд вважає за можливе погодитися з вказаним висновком органу опіки і піклування про надання можливості спілкування баби з неповнолітніми онуками. Відповідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частино 2 статті 77 ЦПК України. Згідно ст. ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши надані сторонами належні, допустимі та достовірні докази як кожний окремо, так і у їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, з урахуванням якнайкращих інтересів дітей, приходить до висновку про можливість часткового задоволення позовних вимог та встановлення часу та способу участі [PERSON] у спілкуванні та вихованні зі своїми онуками: - з [PERSON] , [INFO] , а саме: за попередньою домовленістю з матір`ю дитини та в її присутності два рази на тиждень з 9:00 по 11:30 год. за місцем проживання дитини; два рази на місяць, через тиждень, в п`ятницю з 18:00 год. по неділю 18:00 год. з можливістю відвідування місця проживання баби ( [ADDRESS] ) без присутності матері, за попередньою домовленістю з нею та враховуючи бажання дитини; побачення та спілкування з онукою у день її народження та під час свят, враховуючи бажання дитини, за попередньою домовленістю з матір`ю та в її присутності; побачення та спілкування з онукою під час канікул за попередньою домовленістю з матір`ю; - з [PERSON] , [INFO] , а саме: два рази на місяць, через тиждень, в п`ятницю з 18:00 год. по неділю 18:00 год. з можливістю відвідування місця проживання баби ( [ADDRESS] ) без присутності матері, за попередньою домовленістю з нею та враховуючи бажання дитини; побачення та спілкування з онуком у день його народження та під час свят, враховуючи бажання дитини, за попередньою домовленістю з матір`ю та в її присутності; побачення та спілкування з онуком під час канікул сестри за попередньою домовленістю з матір`ю. Саме в такий спосіб будуть враховані інтереси дітей, який не порушує режиму їх дня та навчання, не відриває їх від нормального, звичайного для дітей середовища та не заважає нормальному існуванню, що також узгоджується із висновком органу опіки та піклування. Задовольняючи в цій частині позовні вимоги, суд виходить з того, що у позивача відповідно до положень сімейного законодавства відсутні перешкоди для реалізації її права на участь у вихованні неповнолітніх внуків [PERSON] , [INFO] , і [PERSON] , [INFO] . Щодо вимоги позивача про зобов`язання відповідача усунути перешкоди у спілкуванні з її онуками [PERSON] , [INFO] , і [PERSON] , [INFO] , суд вважає відмовити у її задоволенні, оскільки така вимога є передчасною у зв`язку з тим, що права позивача не є порушеними. Так, згідно зі статтею 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби та діда у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. У статті 159 СК України зазначено, що суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідусями, бабусями та онуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль. Тлумачення статті 159 СК України свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права. Суд враховує ту обставину, що порядок участі у вихованні неповнолітніх дітей позивачем не встановлювався, а тому права позивача не є порушеними та вона не довела суду належними та допустимими доказами факт того, що відповідач своєю поведінкою чинила їй перешкоди у здійсненні нею свого права. Питання про судові витрати суд вирішує відповідно до вимог ст.141 ЦПК України. На підставі викладеного та

Outcome: partial