Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-11 00:00:00

Позивач [PERSON] через свого представника звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради, третя особа: П'ята Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування\~ позовних вимог позивач посилається на те, що 29.09.2015 року помер її син [PERSON]. Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно, в тому числі на 57/ 100 частини квартири № 10 по вул. Мар'їнська, б. 17 у м. Харкові. Спадкодавець [PERSON] заповіт не складав. Маючи намір прийняти спадщину, 01.07.2016 року позивачка звернулася до 5 ХДНК з питанням про подачу заяви про прийняття нею спадщини після смерті сина, оскільки інших спадкоємців не має. Проте, у прийнятті заяви їй було відмовлено у звязку із пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини та розяснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом. Позивач зазначає, що строк було пропущено з поважних причин, вона була обізнана про те, що спадщину ніколи не пізно оформлювати, але вона не знала термін звернення для оформлення спадщини та що обовязковою вимогою за законом є саме проживання реєстрація місця проживання за місцем проживання спадкодавця. Останні роки, у звязку із хронічними хворобами її сина [PERSON], [INFO], його незаконним притягненням до кримінальної відповідальності слідчими органами СБУ шляхом організації провокації підісланою особою, перебування сина біля двох місяців в СІЗО м. Харкова, а також через свій похилий вік позивачка стала дуже хворіти та перебувалв у тяжкому стані через душевні страждання , що сильно вплинуло та впливає на її здатність організовувати своє життя на належному рівні та здійснити необхідні дії своєчасно, усвідомити такі потреби та терміни щодо їх здійснення. Внаслідок цього у неї не було душевних та фізичних сил займатися оформленням спадщини, так як для цього треба було їздити містом, чекати в чергах нотаріуса, в бюро технічної інвентаризації та інших, як їй стало відомо, державних органах для отримання відповідних документів, що підтверджують родинні звязки та коло спадкоємців. Вона була для цього заслабка. Крім того, 01.02.2016 року на неї скоїв наїзд автомобіль , внаслідок чого вона отримала травму ноги та практично весь лютий та березень у звязку із хворобою не виходила з квартири та її доглядав син [PERSON]. У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі, посилаючись на викладені у заяві обставини та на докази, що містяться в матеріалах справи. Представник\~\~відповідача в судове засідання не з'явився, надав суду\~\~письмову заяву, в якій справу просив розглянути\~\~ за відсутності представника Харківської міської ради. Представник третьої особи у судове засідання також не з'явився, просив розглядати справу за відсутності представника П'ятої Харківської державної нотаріальної контори. Суд, вислухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про наявність підстав щодо задоволення позову, виходячи з наступного. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 30.06.1995 року, [PERSON] на праві приватної власності належала квартира [ADDRESS] (а.с. 12). [PERSON] помер 29.09.2015 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ВЛ № 511903 (а.с. 9). Він є сином [PERSON] (а.с. 8). Відповідно до ч. 2\~ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Таким чином спадщина відкрилась 29 вересня 2015 року і позивач пропустила строк для прийняття спадщини, у зв'язку з чим листом державного нотаріуса П'ятої Харківської державної нотаріальної контори [PERSON] від 01.07.2016 року за вихідним № 1849/01-16 запропоновано позивачу [PERSON] звернутися до суду з питанням щодо визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с. 15). Виходячи зі змісту положень ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265\~цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Частиною першою ст. 1266 ЦК України передбачено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Як роз'яснюється у п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність пропуску строку для прийняття спадщини. За змістом норм\~статей 1268-1269 ЦК України\~порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК\~України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. \~Згідно\~ст. 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту\~ст. 1272 ЦК України\~позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Позивач не проживав разом зі спадкодавцем і пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно з листом КЗОЗ «Центру екстреної медичної допомоги та медицини Катастроф» від 01.09.2016 року та карти виїзду швидкої медичної допомоги № 707 від 01.02.2015 року, 01 лютого 2016 року прийнято виклик до [PERSON] у звязку із розтягом звязок лівого колінного суглобу та забою лівого коліна (а.с. 21, 22). Через вказану травму та враховуючи похилий вік позивачки - 78 років, вона певний час не могла самостійно пересуватися . Суд, даючи оцінку вище вказаним дослідженим у судовому засіданні доказам , приходить до висновку про те, що позивачем строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] був пропущений з поважної причини, а тому суд вважає необхідним задовольнити позов, визначити [PERSON] додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved