Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-02 00:00:00

Позивач в листопаді 2020 року звернувся до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування вказує, що є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування на житло від 11 липня 1995 р. № 41-3940. 28 травня 2020 року в першій половині дня, приблизно о 12 год., виявив, що квартира залита водою. 11 червня 2020 комісією в складі працівників Дільниці № 501 було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної шкоди. Згідно акту № 2047 від 11.06.2020 в квартирі [ADDRESS] залиття відбулося з вини мешканця квартири [ADDRESS] (це поверхом вище над квартирою [ADDRESS] ), а саме відсутній доступ до інженерних мереж, закриття керамічною плиткою. Власником квартири є відповідач [PERSON] . Згідно акту огляду квартири в результаті комісійного обстеження квартири [ADDRESS] пошкоджено оздоблення квартири [ADDRESS] , а саме: кухня - стеля (шпалери) - 1, 05 м2; стіни (шпалери) - 2, 1 м2; коридор - стеля (шпалери) - 0,3 м2; стіни (шпалери) - 1 м2; ванна кімната - стеля (водоемульсійне покриття) - 0,4 м2. Відповідно до акту огляду вищезазначеної квартири [ADDRESS] з метою ліквідації наслідків залиття, необхідно зробити наступні ремонтні роботи: кухня - стеля (шпалери) - 3 м3; стіни (шпалери) - 13, 4 м2; коридор - стеля (шпалери) - 6м2; стіни (шпалери) -11,6 м2; ванна кімната - стеля (водоемульсійне покриття) - 2,5 м2. В результаті затоплення квартири пошкодилися меблі, а саме кухня марки «Гарант» відповідно до чекового замовлення № 297 від 30.08.2020 її вартість становить 13860 грн. (в дану суму входить вартість застави 5100 грн.). Також, з метою відновлення пошкодження квартири було здійснено закупку будівельних матеріалів на суму 3488 грн. 60 коп., що підтверджується видатковими чеками, а саме : чек № 58 від 10.09.2020 на суму 98 грн., чек № 193 від 14.09.2020 на суму 225 грн., чек № 72 від 17.09.2020 на суму 370 грн. 50 коп., чек № 13 від 10.09.2020 на суму 719 грн. 50 коп., чек № 55 від 10.09.2020 на суму 207 грн. 90 коп., чек № 90 від 23.09.2020 на суму 296 грн. 30 коп., чек № 81 від 10.09.2020 на суму 395 грн. 80 коп., чек на №159 від 21.09.2020 на суму 757 грн. 60 коп., чек № 212 від 21.09.2020 на суму 418 грн. В результаті пошкодження шляхом залиття квартири завдана матеріальна шкода на суму 17348 грн. 60 коп. в яку входить вартість відновлювального ремонту квартири. На добровільних засадах відповідач відмовляється відшкодувати нанесені збитки або провести ремонтні роботи своїми силами та за свій рахунок. Крім того, внаслідок залиття квартири, йому, як пенсіонеру похилого віку, було завдано моральну шкоду, яка виразилася у емоційному стресі, душевних стражданнях, негативних емоціях, переживаннях з приводу залиття та пошкодження квартири, через що дана квартира стала непридатною для використання без проведення ремонту. Також через залиття було порушено звичайний та розмірений спосіб життя, виникла необхідність докладання додаткових зусиль для його нормалізації та витрачання свого власного часу для вирішення проблем пов`язаних з усуненням наслідків залиття. Нанесену моральну шкоду оцінює в 5000 грн. Просить суд стягнути з відповідача на свою користь заподіяну матеріальну шкоду в сумі 17348 грн. 60 коп. та моральну шкоду в сумі 5000 грн. Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано для розгляду судді Яценко Н.О. Ухвалою від 23.11.2020 року по справі відкрито спрощене провадження з викликом сторін. Позивач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку, подав заяву в якій просить суд позов задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує та проводити розгляд справи без його участі. Суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі позивача. Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся через публікацію на сайті судової влади, оскільки суду не відомо його місце реєстрації та проживання, а також судовою повісткою за місцезнаходженням майна відповідача. Суд за згодою позивача, вважає за можливе провести заочний розгляд справи без участі відповідача. Дослідивши письмові докази по справі, суд доходить до наступного висновку. Позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором дарування на житло від 11 липня 1995 р. № 41-3940. 28 травня 2020 року відбулося залиття належної позивачу квартири з квартири розташованої поверхом вище. Як убачається з матеріалів справи власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] 11 червня 2020 комісією в складі працівників Дільниці №501 було проведено обстеження квартири з метою виявлення причин і розміру заподіяної шкоди. Згідно акту № 2047 від 11.06.2020 в квартирі [ADDRESS] 28.05.2020 залиття відбулося з вини мешканця квартири [ADDRESS] ( це поверхом вище над квартирою [ADDRESS] ), а саме відсутній доступ до інженерних мереж, закриття керамічною плиткою. Згідно акту огляду квартири в результаті комісійного обстеження квартири [ADDRESS] пошкоджено оздоблення квартири [ADDRESS] , а саме: кухня - стеля (шпалери) - 1, 05 м2; стіни (шпалери) - 2, 1 м2; коридор - стеля (шпалери) - 0,3 м2; стіни (шпалери) - 1 м2; ванна кімната - стеля (водоемульсійне покриття) - 0,4 м2. Відповідно до акту огляду вищезазначеної квартири [ADDRESS] з метою ліквідації наслідків залиття, необхідно зробити наступні ремонтні роботи : кухня - стеля (шпалери) - 3 м3; стіни (шпалери) - 13, 4 м2; коридор - стеля (шпалери) - 6м2; стіни (шпалери) -11,6 м2; ванна кімната - стеля (водоемульсійне покриття) - 2,5 м2. За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової шкоди. У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки в повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначаються відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Суд вважає, що факт залиття квартири, власником якої є позивач, саме з вини відповідача доведений належними та допустимими доказами в розумінні ст.77, 78 ЦПК України. З метою відновлення пошкодження квартири позивачем було здійснено закупку будівельних матеріалів на суму 3488 грн. 60 коп., що підтверджується видатковими чеками, а саме : чек № 58 від 10.09.2020 на суму 98 грн., чек № 193 від 14.09.2020 на суму 225 грн., чек № 72 від 17.09.2020 на суму 370 грн. 50 коп., чек № 13 від 10.09.2020 на суму 719 грн. 50 коп., чек № 55 від 10.09.2020 на суму 207 грн. 90 коп., чек № 90 від 23.09.2020 на суму 296 грн. 30 коп., чек № 81 від 10.09.2020 на суму 395 грн. 80 коп., чек на №159 від 21.09.2020 на суму 757 грн. 60 коп., чек № 212 від 21.09.2020 на суму 418 грн. Суд доходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача грошових коштів в сумі 3488 грн. 60 коп. витрачених на придбання будівельних матеріалів на усунення наслідків залиття квартири. Окрім того, позивач доводить, що в результаті затоплення належної йому квартири також пошкодилися меблі, а саме кухня марки «Гарант» відповідно до чекового замовлення № 297 від 30.08.2020 її вартість становить 13860 грн. ( в дану суму входить вартість застави 5100 грн.). Проте, належних та допустимих доказів на підтвердження пошкодження кухонної мебелі суду позивачем не надано, а тому суд відмовляє у стягненні витрат в сумі 13860 грн. Відповідно до частини другої статті 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. У відповідності з роз`ясненнями, викладеними у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідача, суд виходить з того, що залиття квартири позивача завдало йому негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань позивача, порушення звичного способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд доходить до висновку про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 5 000 грн. Відповідач відзив на позов не надавав, а тому відповідно до ст.178 ч.8 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами. З огляду на викладене , суд доходить до висновку, про часткове задоволення позову. З матеріалів справи убачається, що позивач має 2 групу інвалідності, а тому звільнений від сплати судового збору при звернення до суду, а тому з урахуванням задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача на користь держави підлягає судовий збір в розмірі 840 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial