Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-29 00:00:00

Позивач АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з останнього заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг №б/н від 15 липня 2015 року у розмірі 11069,32 гривень станом на 03 травня 2020 року та судові витрати в сумі 2102,00 гривень. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 15 липня 2015 року [PERSON] метою отримання банківських послуг підписав заяву № б/н та банком на підставі Договору надання банківських послуг відкрито картковий рахунок із початковим кредитним лімітом у розмірі 2000,00 грн, а відповідачу надано у користування кредитну картку. У подальшому розмір кредитного ліміту збільшився до 5000,00 грн. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту банк керувався п.п.2.1.1.2.3, 2.1.1.2.4 Договору, на підставі яких відповідач при укладанні Договору дав свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміни (збільшення або зменшення) за рішенням та ініціативою Банку. Таким чином, банк свої зобв`язання за Договорром виконав в повному обсязі, а саме надав відповідачу можливість розпоряджатися кредитними коштами на умовах, передбачених Договором та в межах встановленого кредитного ліміту. Однак, відповідач в процесі користування кредитним рахунком, не надав своєчасно банку грошові кошти для погашення заборгованості за борговим зобов`язаннями, і як наслідок, станом на 03 травня 2020 року з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості, виникла заборгованість у розмірі 11069,32 гривень, яка складається з: 7025,25 грн - заборгованості за тілом кредита, в тому числі 7025,25 грн - заборгованості за простроченим тілом кредита; 2473,29 грн заборгованості за простроченими відсотками, 467,48 грн заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит, згідно ст.625 ЦК України; 100,00 грн заборгованості за пенею; 500 грн - штраф (фіксована частина); 503,30 - штраф (процентна складова). У судове засідання представник позивача не з`явився, але надав письмову заяву з проханням слухати справу в його відсутність, просить позовні вимоги задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, але надав письмову заяву з проханням слухати справу в його відсутність, позовні вимоги визнає частково. Крім того, надав суду довідки про те, що приймав безпосередню участь в антитерористичній операції та посвідчення учасника бойових дій. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Оскільки розгляд справи відбувався за відсутності всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, суд приходить висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. \~ \~ \~ \~ Згідно зі\~ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно\~ст. 83 ЦПК України\~сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідно до\~ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Судом встановлено, що 15 липня 2015 року [PERSON] заповнив анкету заяву про приєднання до Умов і правил надання банківських послуг у «ПриватБанку» (а.с.23). Так, відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом\~ст. 526 ЦК України\~зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Частиною 1\~ст. 1054 ЦК України\~встановлено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Відповідно до вимог\~ст.638 ЦК України\~договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а\~\~також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. \~ \~ \~ \~З розрахунку\~заборгованості,\~наданого позивачем,\~вбачається,\~що\~ [PERSON] вносив кошти\~в рахунок\~погашення заборгованості,\~але незначними\~сумами,\~внаслідок чого\~станом на\~03травня 2020 року утворилася заборгованістьу розмірі 11069,32 гривень, яка складається з: 7025,25 грн - заборгованості за тілом кредита, в тому числі 7025,25 грн - заборгованості за простроченим тілом кредита; 2473,29 грн заборгованості за простроченими відсотками, 467,48 грн заборгованості за відсотками, нарахованими на прострочений кредит, згідно ст.625 ЦК України; 100,00 грн заборгованості за пенею; 500 грн - штраф (фіксована частина); 503,30 - штраф (процентна складова) (а.с.17). Згідно\~ст. 611 ЦК України\~у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором чи законом. Відповідно до ч.2\~ст.1050 ЦК України\~якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів, належних йому відповідно до\~ст.1048 ЦК України. Обґрунтовуючи позовні вимоги, АТ КБ «ПриватБанк» зазначав, що сторони досягли згоди щодо усіх істотних\~\~умов договору, підписавши Заяву, Умови та Правила надання банківських послуг, а також Тарифи банку є загальнодоступною інформацією, яка розміщена у відділеннях банку та на офіційному сайті банку. Проте, наданий позивачем Витяг з Тарифів з обслуговування кредитних карт «Універсальна», Умов та Правил надання банківських послуг не містить підпису позичальника, а тому не може вважатися доказом на підтвердження умов надання кредиту та того, що під час підписання заяви відповідач був ознайомлений саме з цими Умовами та правилами надання банківських послуг. Надані банком Умови та Правила надання банківських послуг, не можна вважати складовою частиною укладеного між сторонами кредитного договору. Вказана правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 03 липня 2019 року у справі № 14-131цс17. З урахуванням основних засад цивільного законодавства та необхідності особливого захисту споживача у кредитних правовідносинах, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03.07.2019 (справ №342/180/17) зауважила, що пересічний споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права, бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та Правил надання банківських послуг, оскільки Умови та Правила надання банківських послуг це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору. Відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом України в постанові від 22 березня 2017 року у справі № 6-2320цс16 посилання на внутрішні документи банка (правила, положення і т. д.), які не були підписані позичальником як додаток до договору і які містять умови надання, користування банківським кредитом, не мають юридичного значення та юридичних наслідків. Такі документи не є частиною договору і не можуть бути використані судами про визнання умов кредитного договору, зокрема порядку його повернення, оскільки не можливо ідентифікувати, чи саме з цими умовами та правилами погоджувався позичальник, при отриманні банківської карти. Умови та правила надання банківських послуг та Тарифи з обслуговування кредитних карт,\~\~на які посилається позивач як на складову договору банківських послуг, укладеного 15 липня 2015 року з відповідачем, стосуються всього спектру фінансових послуг, що надавалися банком, у тому числі платіжних карт, вкладних операцій, кредитних карт, але не мають підпису позичальника, його реквізитів, відсутня дата їх складання або підпису сторонами, а також жодної ідентифікуючої ознаки на предмет їх невід`ємності від заяви позичальника. У Заяві позичальника від 15 липня 2015 року процентна ставка за кредитним договором не зазначена. Вимог про стягнення процентів за користування позиченими коштами та інших сум за прострочення виконання грошового зобов`язання, з підстав та у розмірах встановлених актами законодавства, зокрема статтями\~625,\~1048 ЦК України,\~позивач не пред`явив. До того ж, у Заяві позичальника від 15 липня 2015 року, підписаній сторонами, відсутні умови договору про встановлення відповідальності у вигляді неустойки (пені, штрафів) за порушення зобов`язання у вигляді грошової суми та її визначеного розміру. \~ \~ \~ \~ Позивач\~просить стягнути\~заборгованість за\~кредитом та\~у відповідності\~до ст.81\~ЦПК України,\~хоча і\~зазначив у\~позовній заяві\~та надав\~відповідні докази\~на підтвердження\~того,\~коли і\~на підставі\~чого виникла\~заборгованість в\~розмірі 11069,32\~грн,\~та яким\~чином ці\~кошти були\~отримані відповідачем, а саме\~надав до\~позовної заяви виписку по\~рахунку,\~довідку про\~зміну умов\~кредитування та\~обслуговування кредитної\~картки,\~довідку про\~видані картки\~(а.с.18-22), але в\~Заяві позичальника\~відсутні умови\~та порядок\~збільшення тіла\~кредиту. Крім того, збільшення розміру тіла кредиту на вищевказану суму тягне за собою перевищення ліміту за кредитною картою, що є недопустимим. Пунктом 15 ст.14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» для військовослужбовців передбачені пільги щодо заборони нарахування штрафних санкції, пені за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також процентів за користування кредитом. Відповідно до наданих відповідачем довідок, він брав безпосередню участь в антитерористичній операції у період її проведення з 10 листопада 2015 року по 15 грудня 2015 року, з 25 березня 2016 року по 14 липня 2016 року, з 11 липня 2017 року року по 11 жовтня 2017 року (а.с.104-105). \~ \~ \~ Відповідно до п.15 ст. 14 ЗУ «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», військовослужбовцям з початку і до закінчення особливого періоду, а резервістам та військовозобов`язаним - з моменту призову під час мобілізації і до закінчення особливого періоду штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються. Згідно пункту 3 розділу ІІ «Прикінцеві положення» Закону №1275-VII дію вказаної норми поширено на військовослужбовців з початку і до закінчення особливого періоду, а на резервістів та військовозобов`язаних з моменту призову під час мобілізації і до закінчення особливого періоду, на час проходження військової служби. Верховний Суд у постанові від 30 травня 2018 року у справі № 521/12726/16-ц (касаційне провадження № 61-16144св18) за позовом про стягнення заборгованості за кредитним договором зазначив, що згідно із Законом України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» від 21.10.1993 р.\~№ 3543-XII\~собливим періодом є функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій. В Україні особливий період розпочався 18 березня 2014 року і триває по теперішній час. За таких обставин, відсутні правові підстави для стягнення з відповідача нарахованої позивачем суми заборгованості за простроченими відсотками, за відсотками, нарахованими на прострочений кредит, пені, штрафів. Водночас, враховуючи, що фактично отримані та використані, надані позивачем грошові кошти, в добровільному порядку відповідач повернув не в повному обсязі, суд вважає можливим стягнути з відповідача підтверджену розрахунком заборгованість за тілом кредита у розмірі 7025,25 грн. \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до\~вимог ч.ч.1,2\~ст.141\~ЦПК України,\~судовий збір\~покладається на\~сторони пропорційно\~розміру задоволених\~позовних вимог. Інші\~судові витрати,\~пов`язані з\~розглядом справи,\~покладаються,\~зокрема у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~ Відповідач\~ [PERSON] є учасником бойових дій, що підтверджується наданим ним посвідченням серії [NUMBER] від 13 травня 2016 року (а.с.106). Згідно ч.1 п.13 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати\~судового збору\~під час\~розгляду справи\~в усіх\~судових інстанціях\~звільняються:учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Враховуючи вищевикладене, відповідач підлягає звільненню від сплати судового збору. \~ \~ \~

Outcome: partial