Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-26 00:00:00

позивач [PERSON] , через свого представника [PERSON] , звернулася до суду з вищезазначеним позовом,\~посилаючись на те,\~що [INFO] помер її син [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно, а саме на 1/ 2 частину квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] . Вона звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак 12.08.2021 року їй було відмовлено через пропуск 6-ти місячного строку встановленого для прийняття спадщини. Посилаючись на викладене, позивач просить визначити їй додатковий строк у один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки строк пропустила з поважних причин так як мешкає в м. Москва Російської Федерації, після смерті сина довгий час перебувала у нервовому потрясінні, та не могла вчасно звернутися до нотаріальної контори. Ухвалою суду від 29 вересня 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Представник позивача [PERSON] [PERSON] звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав. Голова Довгинцівської районної в місті ради Ратінов І. звернувся до суду з заявою про розгляд справи за відсутності їхнього представника, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Дослідивши матеріали справи, давши відповідну правову оцінку зібраним у матеріалах справи доказам, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України\~(далі -\~ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої\~статті 16\~ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як встановлено\~судом,\~ [INFO] помер\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~що підтверджується\~копією свідоцтва\~про смерть,\~актовий запис\~№ 1055\~(а.с.8), який є сином позивача (а.с.10 копії свідоцтва про народження). На день його смерті залишилася спадщина, яка складається з 1/ 2 частини квартири розташованої за адресою: [ADDRESS] . Позивач [PERSON] , як спадкоємець першої черги, звернулася до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті сина, однак постановою приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Дніпропетровської області Рисіної С.В. від 12.08.2021 року, їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [INFO] її сина [PERSON] , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини (а.с.11 копія постанови). За матеріалами спадкової справи № 29/2021, наданої на виконання ухвали суду від 29.09.2021 року, заведеної після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , з заявою про прийняття спадщини після смерті останнього звернулася лише позивач\~ [PERSON] . Інших заяв матеріали спадкової справи не містять. Згідно зі\~статтею 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга\~статті 1220 ЦК України). Частиною першою та другою\~статті 1269\~ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені\~статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої\~статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц). Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013\~\~№24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч.1\~ст.2 ЦПК України). Згідно ст.89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд вважає, що причини пропуску строку звернення з заявою до нотаріуса, які зазначає позивач у позовній заяві, є поважними, оскільки позивач мешкає у м. Москві Російської Федерації , що підтверджується її копією паспорту громадянина Російської Федерації (а.с.5-7 копія паспорту) , що утруднювало її приїзд у м. Кривий Ріг . Таким чином, суд приходить до висновку, що без визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивач, як спадкоємець, позбавляється права отримати спадщину, що суттєво порушує її права та законні інтереси. У зв`язку з викладеним, враховуючи наявність вищезазначених перешкод позивачу для подання заяви про прийняття спадщини у встановлений\~ЦК України\~строк, суд приходить до висновку про задоволення позову та вважає можливим встановити позивачу додатковий строк для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті сина [PERSON] , померлого [INFO] , визначивши тривалість в один місяць з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для подання такої заяви.

Outcome: approved