Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-27 00:00:00

позивач Акціонерне товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» (далі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі») звернувся до суду з вищезазначеним позовом до відповідача [PERSON] вказавши, що відповідач є споживачем Криворізького району електричних мереж по [ADDRESS] . 20 березня 2018 року за вказаною адресою було проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в ході перевірки якої було виявлено порушення, а саме: «самовільне підключення струмоприймачів та електричних установок до електромережі, що не є власністю енергопостачальника після відключення у лічильнику з порушенням схеми обліку поза розрахунковий прилад обліку для без облікового споживання електричної енергії. Підключення виконано шляхом накиду дротів навантаження на магістральній мережі. При включеному навантаженні електрична енергія споживається, електрична енергія не враховується, імпульс на лічильнику відсутній». Факт порушення ПКЕЕН зафіксований актом Н № 134477 від 20.03.2018, який підписаний трьома представниками енергопостачальника та самим споживачем, другий примірник вручено споживачу. Жодних зауважень по акту [PERSON] не вносилось. Розрахунок суми збитків за період з 23.11.2017 по 20.03.2018 на суму 7380,39 грн., яку позивач просить суд стягнути на свою користь з відповідача. Ухвалою суду від 18 березня 2020 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. В судовому засіданні представник позивача на вимогах наполягав з підстав, викладених в тексті позовної заяви та відповіді на відзив. Відповідач вимоги позову не визнала з підстав, викладених у відзиві на позов. В обґрунтування відзиву на позов відповідачем зазначено, що вона не згодна з розрахунком розміру відшкодування збитків по акту № Н134477. Вона проживає в квартирі разом зі своєю донькою [PERSON] , [INFO] , яка має статус дитини-інваліда. Вона була змушена самовільно підключити електроенергію до квартири, оскільки вона не мала змоги надати своїй доньці належного догляду без світла. Вартість електроенергії становить 0,90 грн за 1 кВт/год, за обсяг, спожитий понад 100 кВт год на місяць становить 1.68 грн за 1 кВт/год. Оскільки вартість спожитої електроенергії розраховується за місяць, то мені невідомо, чому вартість збитків розраховували з розрахунку лише 119 кВт/год за 0,90 грн за 1 кВт/год, а іншу вартість з розрахунку з розрахунку 1 кВт/год за 1,68 грн за 1 кВт/год. Заборгованість, яку вона мала до відключення, вона оплатила 20.04.2018 в сумі 1248,02 грн. На теперішній час вона не має змоги оплатити суму, зазначену в тексті позову: вона отримує пенсію за віком та пенсію своєї доньки, яка є недієздатною. Тому змушена просити суд зменшити суму відшкодування збитків та звільнити її від сплати судового збору. Зазначила про перебування її на стаціонарному лікуванні з 13.06.2019 по 09.10.2019, в зв`язку з чим її донька перебувала на стаціонарі з 11.06.2019 по 24.10.2019. Тому просить суд зменшити суму відшкодування збитків по акту № Н 134477, звільнивши її від плати судового збору. В ході розгляду справи відповідач [PERSON] звернулась до суду із заявою про закінчення розгляду справи за її відсутності. позовні вимоги визнала в сумі 2114,00 грн., оскільки борг частково сплачено. В обґрунтування відповіді на відзив представником позивача зазначено, що розрахунок збитків проводився на підставі Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою Постановою Нацкомісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562. Так, пунктами 2.7, 3.1.5. 3.7 зазначеної Методики передбачене застосування при виявленні такого порушення правил як «самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку». Відповідно до п. 3.3. Методики, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількість днів у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струймоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПКЕЕН з дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки. Таким чином, для розрахунку вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією не застосовуються та не приймаються до уваги обсяги електроенергії, які відповідач використовувала для власних потреб за попередній період. Тому просить задовольнити вимоги. В ході розгляду справи представник позивача звернулася до суду із заявою про закінчення розгляду справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в сумі 2175,39 грн. з врахуванням часткового погашення заборгованості відповідачем. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав. Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечувати безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Як встановлено судом, відповідач [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 17) та є споживачем Криворізького району електричних мереж за вказаною адресою. 20 березня 2018 року при перевірці контролерами енергонагляду за дотриманням правил користування електроенергією за адресою: [ADDRESS] , за участю споживача [PERSON] були виявлено порушення Закону України «Про електроенергетику», а саме: самовільне підключення струмоприймачів та електричних установок до електромережі, що не є власністю енергопостачальника після відключення у лічильнику з порушенням схеми обліку поза розрахунковий прилад обліку для без облікового споживання електричної енергії. Підключення виконано шляхом накиду дротів навантаження на магістральній мережі. При включеному навантаженні електрична енергія споживається, електрична енергія не враховується, імпульси на лічильнику відсутні (а.с. 6 копія акту). Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Відповідно до пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення (далі ПКЕЕН), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, які були чинними на момент виявлення правопорушення, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення\~правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження (пункт 53 ПКЕЕН).. Про вказане порушення представниками енергопостачальної компанії був складений акт Н № 134477 від 20 березня 2018 року. Ця обставина підтверджується копією акту (а.с. 6), з яким ознайомлений споживач. Згідно пункту 53 Правил, акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. Розмір збитків обчислюється відповідно Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі Методика), затвердженої постановою НКРЕ 04.05.2006 N 562, чинними на момент виявлення правопорушення та проведення розрахунку збитків. Відповідно до підпункту 4 пункту 3.1. вказаної Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку. Позивачем був зроблений розрахунок (а.с. 7) на підставі зазначеної методики. Цей розрахунок був складений за період з 23.11.217 по 20.03.2018. Відповідно до Методики сума збитку складає 7\~380,39 грн. Статтею 610 ЦК України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання(неналежне виконання). Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України). Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно частин першої, четвертої статті 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки споживач несе відповідальність за порушення ПКЕЕН, чинних на момент виявлення порушення, враховуючи, що цивільне судочинство згідно частин 1-3 статті 12 ЦПК України здійснюється на засадах змагальності сторін та кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, так як відповідно до частини 6 статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, беручи до уваги, що обставини, на які посилається позивач, як на підстави для задоволення позову, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, відповідач вимоги визнала частково, однак доказів розрахунку на зазначену нею суму до суду не надано, представник позивача наполягає на задоволенні вимог в сумі 2\~175,39 грн., тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в сумі 2175,39 грн. Частиною першої статті 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог. Згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Згідно позиції Великої Палати Верховного Суду у справі № 9901/77/20 (провадження № 11-131заі20), для звільнення від сплати судового збору відповідно до вимог пункту 1 частини першої статті 8 Закону № 3674-VI необхідно надати довідку з органу Державної податкової служби України про розмір її доходів за попередній календарний рік, яка підтверджує, що розмір судового збору в цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржниці за попередній календарний рік. Згідно наданої довідки про доходи [PERSON] № [NUMBER] , сума її пенсії за період з 01.01.2020 по 31.12.2020 складає 21\~194,95 грн., 5% з яких становить суму 1\~059,75 грн., що перевищує розмір судового збору (2\~102,00 грн). За таких обставин враховуючи клопотання відповідача та її майновий стан, суд вважає можливим звільнити [PERSON] від сплати судового збору в сумі 2\~102,00 грн., компенсувавши їх позивачу на підставі положень статті 141 ЦПК України в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Outcome: approved