Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася з вищевказаним позовом в обґрунтування якого зазначила, що згідно наказу від 25.11.1991 року № 35 її було зараховано на посаду шляхової робітниці 2 розряду Катеринопільської районної шляхової ремонтно-будівельної дільниці. Наказом начальника Катеринопільської філії ДП «Черкаській облавтодор» від 09.11.2011 року її було звільнено з роботи на підставі п. 2 ст. 40 КЗпП України (за станом здоровя). Також зазначила, що згідно акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 30.05.2014 року у неї діагностовано професійне захворювання хронічна радикулопатія L5 праворуч в стадії неповної ремісії з помірними статико-динамічними порушеннями та стійким больовим компонентом. Позивач зазначає, що внаслідок вказаного захворювання їй встановлено третю групу інвалідності від загального захворювання та 20% втрати працездатності за професійним захворюванням. Позивач стверджує, що професійне захворювання виникло в неї внаслідок системних та тривалих порушень законодавства про охоронну праці допущених з боку посадових осіб відповідача. На підставі викладеного позивач зазначає, що через фізичний біль та душевні страждання, яких вона зазнала внаслідок професійного захворювання, її життя зазнало істотних змін у звязку із чим їй завдано моральної шкоди, яка підлягає відшкодуванню відповідачем у грошовому виразі у розмірі 100000 грн.. Відповідач за первісним позовом ДП «Черкаський облавтодор» ПАТ «ДАК «Автомобільні дороги України» звернувся із зустрічним позовом, який ухвалою суду від 02.02.2016 року обєднано в одне провадження з первісним для спільного розгляду. В обґрунтування вимог за зустрічним позовом відповідач зазначив, що 12.05.2014 року його структурним підрозділом Катеринопільською філією ДП «Черкаській облавтодор» отримано повідомлення про професійне захворювання за формою П-3 № 479 від 29.04.2014 року, видане клінікою професійних захворювань ДУ «Інститут медицини праці НАМН України». Згідно вказаного повідомлення у колишньому працівнику [PERSON] було вперше встановлене професійне захворювання - хронічна радикулопатія L5 праворуч в стадії неповної ремісії з помірними статико-динамічними порушеннями та стійким больовим компонентом. При цьому було визначено, що негативними факторами виробничого середовища та трудового процесу, що спричинили професійне захворювання були: вимушена робоча поза, вимушені нахили та несприятливий мікроклімат. Також зазначив, що з метою розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання було створено комісію у складі: голови комісії [PERSON]- лікаря гігієніста Тальнівського міжрайонного управління ГУ Держсанепідемслужби у Черкаській області, членів комісії [PERSON]- заступника відділення виконавчої дирекції фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Звенигородка; [PERSON] позаштатного профпатолога Катеринопільської ЦРЛ; [PERSON] начальника Катеринопільської філії ДП «Черкаській облавтодор»; [PERSON] голови профспілкового комітету Катеринопільської філії ДП «Черкаській облавтодор». 30.05.2014 року головою комісії [PERSON] всупереч встановленого порядку було складено акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, який того ж дня було затверджено головним санітарним лікарем Тальнівського та Катеринопільського районів [PERSON] та направлено для підписання членами комісії. При цьому члени комісії [PERSON] та [PERSON], з огляду на порушення вимог «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань, аварій на виробництві», затверджених постановою КМ України від 30.11.2011 року № 1232 допущені під час роботи комісії, зокрема, відсутність програми розслідування, розподілу функцій між членами комісії, не проведення розслідування обставині причин виникнення профзахворювання, не проведення засідань у роботі комісії, посилання у акті на відомості щодо важкості та напруженості праці, які не відповідають дійсності, оскільки обовязкові дослідження для їх збору фактично не проводилися, тощо висловили свою незгоду з результатами розслідування, підписавши вказаний акт з окремою думкою. Інший член комісії - [PERSON] взагалі відмовився від підпису, вважаючи акт незаконним. Крім, вказаних вище порушень у роботі комісії, відповідач з посланням на санітарно-гігієнічну характеристику умов праці від 23.09.2011 року стверджує, що під час виконання обовязків дорожнього робітника [PERSON] мала фактичне робоче навантаження, яке є значно меншим ніж вказано у акті розслідування, оскільки остання мала зменшений норматив робочого часу. Це було повязане з тим, що в останні пять років перед звільненням [PERSON] філією проводився в основному ямковий ремонт доріг, а отже, обсяги укладки асфальту були незначними. Також посилається на висновок Центральної лікарсько-експертної комісії (ДУ «Інститут медицини праці національної академії медичних наук») від 19.10.2011 року № 35/1291 згідно якого у [PERSON] з урахуванням санітарно-гігієнічної характеристики умов праці від 23.09.2011 року було виявлено захворювання, яке не повязане з умовами праці - хронічна вертеброгенна попереково-крижова радикулопатія в стадії затухаючого загострення з помірними статико-динамічними порушеннями та больовим синдромом. На підставі викладеного позивач за зустрічним позовом стверджує відсутність у [PERSON] професійного захворювання і відповідно про безпідставність вимог останньої щодо стягнення моральної шкоди, та просить скасувати акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 30.05.2014 року. В судовому засіданні позивач за первісним позовом [PERSON] та її представник [PERSON] підтримали позовні вимоги у повному обсязі. У задоволенні вимог за зустрічним позовом просять відмовити, оскільки вважають, що останні підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, а отже, не можуть розглядатися у порядку цивільного судочинства. Крім того, [PERSON] зазначив, що [PERSON] не може бути належним відповідачем за зустрічним позовом, оскільки безпосередньо не причетна до розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, а отже, не може вважатися такою, що порушила, не визнала чи оспорила права, свободи, чи інтереси позивача за зустрічним позовом. На запитання представника відповідача за первісним позовом [PERSON] повідомила, що її основною робочою функцією було підтримання стану дорожнього покриття та обочин. Пояснила, що в основному косила обочини та укладала асфальт у теплу пору року. Була забезпечена спецодягом, але умов для відпочинку не мала. Через відсутність жіночої роздягальні була змушена переодягатися разом із чоловіками. В той же час пояснила, що співробітники чоловіки, в тому числі керівник філії завжди намагалися допомогти їй і ставилися до неї з повагою. В судовому засіданні представники відповідача за первісним позовом [PERSON] та [PERSON]І проти задоволення позовних вимог заперечили у повному обсязі. Просять суд відмовити у задоволенні вимог за первісним позовом та задовольнити вимоги за зустрічним позовом. В судовому засіданні представник відповідача за зустрічним позовом [PERSON] повідомив суду, що ГУ Держпродспоживслужби в Черкаській області не може вважатися належним відповідачем у справі, оскільки не є правонаступником Тальнівського міжрайонного управління ГУ Держсанепідемслужби у Черкаській області. Зазначив, що згідно п. 6 постанови КМ України від 20.10.2011 року № 1074 «Про затвердження Порядку здійснення заходів, повязаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади» у разі поділу органу виконавчої влади, права та обовязки переходять до органів виконавчої влади, утворених внаслідок такого поділу. При цьому зауважив, що згідно п.3, п.п. 27 Положення Про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою КМ Укрїани від 11.02.2015 року № 96 та п. 4 п.п. 26 Положення «Про управління Держпраці у Черкаській області», затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 04.02.2016 року № 8, функції по розслідуванню та встановленню причин виникнення хронічного професійного захворювання покладено на Державну службу України з питань праці в особі її територіальних органів. В судовому засіданні представники третіх осіб заперечень по суті вимог як за первісним, так і за зустрічним позовом не висловили. В судовому засіданні встановленні наступні обставини та відповідні ним правовідносини. Відповідно до ч. 1 ст. 61 ЦПК України, з огляду на те, що відповідач за первісним позовом визнав факт роботи позивача за первісним позовом, суд визнає, що обставини працевлаштування та звільнення [PERSON] не підлягають доказуванню. Отже, суд визнає, що згідно наказу від 25.11.1991 року № 35 [PERSON] було зараховано на посаду шляхової робітниці 2 розряду Катеринопільської районної шляхової ремонтно-будівельної дільниці та наказом начальника Катеринопільської філії ДП «Черкаській облавтодор» від 09.11.2011 року її було звільнено з роботи на підставі п. 2 ст. 40 КЗпП України (за станом здоровя). З медичного висновку Центральної лікарсько-експертної комісії (ДУ «Інститут медицини праці національної академії медичних наук») про наявність професійного характеру захворювання від 28.04.2014 року № 17/696 вбачається, що за наслідками клінічного обстеження [PERSON] з урахуванням санітарно-гігієнічної характеристики умов праці від 23.09.2011 року та інформаційної довідки від 10.12.2013 року у останньої вперше, встановлено професійне захворювання: хронічна радикулопатія L5 праворуч в стадії неповної ремісії з помірними статико-динамічними порушеннями та стійким больовим компонентом, про що повідомлено профпатолога Черкаської обласної лікарні та Відділення ВД Фонду ССНВ та ПЗ України в м. Черкаси. (т.1 а.с.11) З акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання затвердженого 30.05.2014 року начальником, головним санітарним лікарем Тальнівського та Катеринопільського районів [PERSON] вбачається, що його складено 30.05.2014 року та підписано без зауважень головою комісії [PERSON] лікарем гігієністом Тальнівського міжрайонного управління ГУ Держсанепідемслужби у Черкаській області та членом комісії позаштатним профпатологом Катеринопільської ЦРЛ - [PERSON]. Члени комісії: начальник Катеринопільської філії ДП «Черкаській облавтодор» [PERSON] та голова профспілкового комітету Катеринопільської філії ДП «Черкаській облавтодор» - [PERSON], підписали вказаний акт 10.06.2014 року з окремою думкою. Підпис іншого члена комісії заступника відділення виконавчої дирекції фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Звенигородка [PERSON] у акті відсутній. Згідно вказаного акту комісією проведено розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання: хронічна радикулопатія L5 праворуч в стадії неповної ремісії з помірними статико-динамічними порушеннями та стійким больовим компонентом у колишнього дорожнього робітника [PERSON], яка має загальний стаж роботи 27 років, в тому числі за професією в умовах впливу шкідливих факторів 20 років. Обставинами виникнення професійного захворювання зазначено виконання [PERSON] трудових обовязків дорожньої робітниці на протязі 20 років у вимушеній позі в умовах несприятливого мікроклімату(низька температура повітря зимою). Причинами виникнення професійного захворювання визначено виконання робіт у вимушеній позі, нахили корпусу при цьому складали до 250 разів за зміну, при нормі 100 разів, в нахиленому положенні до 20% робочого часу. Питома вага ручної праці відповідно до протоколу дослідження важкості та напруженості праці від 15.11.2013 року № 20/1 складає біля 20%. Згідно викладених у вказаному акті висновків визнано, що начальник філії [PERSON] як представник роботодавця не створив на робочому місці дорожнього робітника умови праці відповідно до нормативно-правових актів з питань охорони праці. (т.1 а.с.5-7) З окремої думки висловленої 10.06.2014 року до акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 30.05.2014 року заступником відділення виконавчої дирекції фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Звенигородка [PERSON] вбачається, що останній заперечує викладені у акті обставини та висновки, з огляду на недотримання при його складенні вимог «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань, аварій на виробництві», затверджених постановою КМ України від 30.11.2011 року № 1232. Зокрема, зазначає, що комісією: не було розроблено програми розслідування причин виникнення професійного захворювання (п. 81.1 Порядку); не проводилися засідання комісії, відбулося єдине засідання комісії; не проведено розслідування обставин і причин виникнення професійного захворювання (п. 81.2 Порядку); не проведено оцінку умов праці працівника за матеріалами результатів обстежень і досліджень протоколу важкості та напруженості праці від 15.11.2013 року № 20/1, раніше проведеної атестації робочих місць відповідно до п. 82 Порядку; не одержано письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань повязаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання (п. 82 Порядку). Крім того, [PERSON] зауважив, що під час проходження періодичних медичних обстежень у [PERSON], допуск якої здійснювався на підставі картки працівника, який підлягає попередньому (періодичному) медичному огляду не було виявлено ознак профзахворювання. Також вбачається, що вказані члени комісії зазначають про відсутність документального підтвердження причин виникнення профзахворювання, оскільки протокол дослідження важкості та напруженості праці від 15.11.2013 року № 20/1 складено за відомостями, які не надавалися для узгодження Фонду ССНВ та ПЗ і в порушення вимог п. 79 Порядку сам протокол не надавався членам комісії.(т.1а.с.9) З окремої думки висловленої 10.06.2014 року до акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 30.05.2014 року начальником Катеринопільської філії ДП «Черкаській облавтодор» [PERSON] та головою профспілкового комітету Катеринопільської філії ДП «Черкаській облавтодор» [PERSON] вбачається, що останні висловили свої заперечення до вказаного акту, які є аналогічними за змістом із запереченнями висловленими представником Фонду ССНВ та ПЗ [PERSON].(т.1 а.с.8) З протоколу важкості та напруженості праці від 15.11.2013 року № 20/1 вбачається, що в присутності начальника Катеринопільської філії ДП «Черкаській облавтодор» [PERSON] було здійснено дослідження технологічного процесу ямкового ремонту дорожнього робітника з використанням секундоміру та відбиранням проб. Зокрема, вказаним дослідженням було встановлене, що вимірювана кількість нахилів корпусу дорожнього робітника складає 250 разів за зміну при нормативному до 100 разів.(т.1а.с.44) З висновку Центральної лікарсько-експертної комісії (ДУ «Інститут медицини праці національної академії медичних наук») від 19.10.2011 року № 35/1291 вбачається, що у [PERSON] з урахуванням санітарно-гігієнічної характеристики умов праці від 23.09.2011 року було виявлено захворювання, яке не повязане з умовами праці - хронічна вертеброгенна попереково-крижова радикулопатія в стадії затухаючого загострення з помірними статико-динамічними порушеннями та больовим синдромом. (т.1а.с.83) З санітарно-гігієнічної характеристики умов праці, затвердженої 23.09.2011 року головним державним санітарним лікарем Катеринопільского району [PERSON] вбачається, що шкідливими факторами, що мали місце при виконанні [PERSON] технологічного процесу були хімічні речовини в повітрі робочої зони при виконанні ямкового ремонту доріг; мікроклімат в холодну пору року; фізичне навантаження. (п.11.2) Також вбачається, що протягом останніх пяти років [PERSON] в середньому фактично відпрацьовано: за 2006 42,9% нормативу робочого часу на рік; за 2007 52,7% нормативу робочого часу на рік; за 2008 72,6% нормативу робочого часу на рік; за 2009 54,9% нормативу робочого часу на рік; за 2010 53,7% нормативу робочого часу на рік.(п.11.4) Крім того, вбачається, що фізичне навантаження дорожньої робітниці [PERSON], зокрема, кількість нахилів корпусу (вимушені, більше 30*) фактично складало до 50 за зміну при нормативному навантаженні до 100 за зміну.(п.12.12) Згідно проведеної атестації загальна оцінка умов праці дорожньої робітниці ІІІ розряду [PERSON] третій клас першого ступеня шкідливі умови праці. Додатково вбачається, що протягом 2006-2010 років [PERSON] проходила періодичний медичний огляд за наслідками якого була визнана придатною до роботи за професією дорожній працівник (т.1а.с.94) Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що на час складення акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання щодо [PERSON] працював на посаді заступника відділення виконавчої дирекції фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Звенигородка. Також пояснив, що після отримання повідомлення про професійне захворювання виявлене на Катеринопільській філії ДП «Черкаській облавтодор» згідно наказу про створення комісії з розслідування причини виникнення професійного захворювання був залучений до її роботи у якості члена комісії. Стверджує, що засідання вказаної комісії не проводилися, він особисто бачив голову комісії [PERSON] лише один раз при передачі останньою наказу про створення комісії. Пояснив, що вказаний акт був складений одноосібно головою комісії [PERSON] на підставі протоколу важкості та напруженості праці складеного завідувачем відділенням організації санітарних досліджень [PERSON], який не виїжджав на підприємство, отже, не здійснював реальних досліджень, не врахував відомостей, які містяться у санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці [PERSON]. Крім того, вказаний протокол не був предметом дослідження на єдиному засіданні комісії. Зауважив, що проект вказаного акту був направлений йому [PERSON] електронною поштою. Ознайомившись з актом та не погодившись з його змістом, висловив низку зауважень. Надіслав виправлений проект на електронну адресу [PERSON], яка відмовилася врахувати його зауваження. Відмовився підписувати акт з мотивів численних порушень Порядку розслідування, які виклав у окремій думці. Будучи допитаним повторно з метою усунення розбіжностей, які виникли після допиту [PERSON] підтвердив первинні показання. Додатково пояснив, що особисто отримав примірник акту, якій був підписаний головою комісії [PERSON] та затверджений головним санітарним лікарем [PERSON], але при цьому у акті були відсутні підписи членів комісії. Пояснив, що звертався до правоохоронних органів з приводу незаконного складення [PERSON] протоколу важкості і напруженості праці, але кримінальне провадження було закрито. Допитаний в судовому засіданні за правилами ст. 184 ЦПК України свідок [PERSON] пояснив, що працює на посаді начальника Катеринопільської філії ДП «Черкаській облавтодор» був членом комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у [PERSON] та брав участь у єдиному засіданні комісії, яке відбулося не у повному складі. Пояснив, що підписаний головою комісії [PERSON] та затверджений головним санітарним лікарем [PERSON] акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання затвердженого від 30.05.2014 року був переданий на філію для підписання його іншими членами комісії, які за виключенням профпатолога [PERSON] не погодилися із змістом акту та виклали окрему думку. Також пояснив, що на протязі тривалого часу перед звільненням [PERSON] обсяги робіт з асфальтування, які виконувала філія були незначними через незадовільне фінансування робіт. Зауважив, що суцільне асфальтування взагалі не проводилося, а здійснювався лише ямковий ремонт, який проводився 2-3 дні на місяць. Щодо складення протоколу важкості та напруженості праці складеного 15.11.2013 року завідуючим відділенням санітарно-гігієнічних досліджень [PERSON] зауважив, що отримав вказаний протокол особисто від [PERSON] у червні 2014 року. Пояснив, що зазначені [PERSON] відомості про його участь як керівника філії у складенні протоколу важкості та напруженості праці, а також про надання відомостей від філії для проведення досліджень, які знайшли відображення у вказаному протоколі не відповідають дійсності, оскільки в 2013 році [PERSON] не виїжджав на очолюване ним підприємство. Також зауважив, що у 2013 році [PERSON]Й та інші посадові особи не зверталися до філії із запитами про надання відомостей щодо умов роботи дорожнього робітника. Крім того, зауважив, що за обєктивних перешкод [PERSON] не міг провести дослідження технологічного процесу ямкового ремонту і відповідно участі у ньому дорожнього робітника у листопаді місяці, оскільки вказаний ремонт відбувається лише у теплу пору року. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що була членом комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у [PERSON], однак не брала участі у жодному засіданні комісії. Пояснила, що бачила підписаний головою комісії [PERSON] та затверджений головним лікарем акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, не погодилися із змістом акту з огляду на відповідність зроблених у акті висновків фактичним обставинам та разом з [PERSON] виклала окрему думку. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що був членом комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у [PERSON] як лікар профпатолог брав участь у засіданнях комісії. Точну кількість засідань не памятає можливо один чи два рази, але памятає, що кожного разу виникав спір і члени комісії не могли прийти до єдиної думки щодо наявності причин профзахворювання. Повідомив, що він направляв [PERSON] для обстеження обласним профпатологом, який підтвердив наявність захворювання. Також повідомив, що не має зауважень і повністю згідний із змістом та висновками, які зроблені у акті. На запитання щодо проведення оцінки умов праці повідомив, що особисто він на робоче місце не виїжджав. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що у 2013 році працював на посаді завідуючого відділом організації санітарно-гігієнічних досліджень Тальнівського МВ ДУ «Черкаський ОЛЦДСЕСУ» та за дорученням обласного управління особисто склав протокол важкості та напруженості праці від 15.11.2013 року № 20/1. Зокрема, пояснив, що на місце дослідження не виїжджав і відповідно фактичних досліджень технологічного процесу ямкового ремонту з використанням секундоміру та відбором проб він не проводив. Склав вказаний протокол за узагальнюючими даними атестації робочих місць. Пояснив, що вказані відомості не стосуються конкретної особи та ґрунтуються на даних, які були раніше отримані від Катеринопільської філії ДП «Черкаській облавтодор». Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що працювала на посаді лікаря гігієніста Тальнівського міжрайонного управління ГУ Держсанепідемслужби у Черкаській області та була головою комісії з розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання у [PERSON]. пояснила, що брала участь у одному засіданні комісії. В подальшому працювали у телефонному режимі, оскільки не було можливості виїжджати досліджень на робочому місці комісією не проводилося. Повідомила, що як програма розслідування причин виникнення професійного захворювання, так і протоколи для визначення причин його виникнення не розроблялися. Повідомила, що під час засідання члени комісії не прийшли до єдиної думки. Підтвердила, що особисто підготувала проект акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, який в подальшому підписала та після його затвердження головним санітарним лікарем [PERSON] передала Катернопільській філії ДП «Черкаській облавтодор» для підписання його іншими членами комісії. Відповідно до п. 81 «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011року № 1232 (далі-Порядок)комісія з розслідування зобов'язана: 1) розробити програму розслідування причин виникнення професійного захворювання; 2) розподілити функції між членами комісії; 3) розглянути питання щодо необхідності залучення до її роботи експертів; 4) провести розслідування обставин і причин виникнення професійного захворювання; 5) скласти акт розслідування хронічного професійного захворювання. Відповідно до п. 82 Порядку комісія з розслідування, зокрема, одержує письмові пояснення посадових осіб, інших працівників з питань, пов'язаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання, а у разі потреби вимагає проведення додаткових досліджень на робочому місці та бере участь у них, вивчає первинну медичну документацію щодо хворого. Відповідно до п. 86 Порядку за результатами розслідування комісія складає акт проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання за формою П-4. Акт за формою П-4 є документом, в якому зазначаються основні умови, обставини і причини виникнення професійного захворювання, заходи щодо запобігання розвитку професійного захворювання та забезпечення нормалізації умов праці, а також встановлюються особи, які не виконали відповідні вимоги законодавства про охорону праці і про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення. Відповідно до п. 87 Порядку акт за формою П-4, підписаний членами комісії з розслідування, затверджується головним державним санітарним лікарем лікарем Автономної Республіки Крим, області, міста, району, на водному, залізничному та повітряному транспорті, Міноборони, МВС, СБУ, Адміністрації Держприкордонслужби, ДПтС, Держспецзв'язку, Державного управління справами та завіряється печаткою. У разі незгоди члена комісії з розслідування із змістом акта за формою П-4 він його підписує, письмово викладає свою окрему думку, яка додається до акта і є його невід'ємною частиною, про що робиться відмітка у зазначеному акті. За таких обставин суд визнає, що акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання форми П4 від 30.05.2014 року складено: без розроблення програми розслідування причин виникнення професійного захворювання; без проведення розподілу функцій між членами комісії; без проведення розслідування обставин і причин виникнення професійного захворювання; з порушенням встановленого порядку складення (був підписаний головою і затверджений до підписання членами комісії, до цього часу не підписаний членом комісії [PERSON]І.); без одержання письмових пояснень посадових осіб, інших працівників з питань, пов'язаних з розслідуванням причин виникнення професійного захворювання; за наявності істотних розбіжностей щодо кількості вимушених нахилів дорожнього робітника, які містяться у санітарно-гігієнічній характеристиці умов праці від 23.09.2011 року та протоколі важкості та напруженості праці від 15.11.2013 року № 20/1, а також у висновках Центральної лікарсько-експертної комісії (ДУ «Інститут медицини праці національної академії медичних наук») від 19.10.2011 року № 35/1291 та від 28.04.2014 року № 17/696 щодо наявності професійного захворювання, які є протилежними, без проведення додаткових досліджень на робочому місці, що у сукупності призвело до істотного порушення вимог п.п.1,2,4 п. 81, п.82, п.87«Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011року № 1232. Оцінивши, за своїм внутрішнім переконанням досліджені у судовому засіданні докази, врахувавши належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок досліджених доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог за первісним позовом та обґрунтованість вимог за зустрічним позовом, оскільки визнає, що акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання затвердженого 30.05.2014 року складено з істотними порушеннями вимог «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затвердженого\~постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011року № 1232. Отже, законні підстави для задоволення первісного позову відсутні. Натомість зустрічний позов в частині вимог до головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області підлягає задоволенню шляхом скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання форми П4, складеного 30.05.2014 року щодо [PERSON] з наведених вище причин. Суд відкидає твердження позивача за первісним позовом про заподіяння їй моральної шкоди внаслідок професійного захворювання, яке виникло з вини відповідача за первісним позовом, оскільки визнає, що внаслідок вказаних вище істотних порушень чинного законодавства, акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання від 30.05.2014 року, на який посилається позивач в обґрунтування заявлених вимог є недопустимим доказом. Суд визнає обґрунтованим твердження представника позивача за первісним позовом про те, що [PERSON] не може бути належним відповідачем за зустрічним позовом, оскільки остання не причетна до розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, а отже, не може вважатися такою, що порушила, не визнала чи оспорила права, свободи, чи інтереси позивача за зустрічним позовом, і з цих підстав відмовляє у задоволенні зустрічного позову в частині вимог до [PERSON]. Суд відкидає твердження представника позивача за первісним позовом щодо необхідності розгляду вимог за зустрічним позовом в порядку адміністративного судочинства, оскільки визнає, що вказані вимоги випливають з трудових правовідносин, а отже, не зважаючи на участь у них субєкта владних повноважень, підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства. Суд відкидає твердження представника відповідача за зустрічним позовом про те, що ГУ Держпродспоживслужби в Черкаській області не може вважатися належним відповідачем у справі, оскільки не є правонаступником Тальнівського міжрайонного управління ГУ Держсанепідемслужби у Черкаській області, оскільки згідно п. 2 постанови КМ України «Про утворення територіальних органів Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачі» від 16.12.2015 року № 1092 територіальні органи Державної санітарно-епідеміологічної служби реорганізовано шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів за переліком згідно додатку 2. Згідно вказаного переліку Головне управління Держсанепідемслужби у Черкаській області приєднано до Головного управління Держпродспоживслужби в Черкаській області. Відповідно до вимог\~ст. 88 ЦПК України\~з ГУ Держпродспоживслужби в Черкаській області на користь ДП «Черкаський облавтодор» ПАТ «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» належить стягнути понесені останнім і документально підтверджені витрати по сплаті судового збору за зустрічним позовом у розмірі 1378 гривень. На підставі наведеного,

Outcome: approved