Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-17 00:00:00

Позивач [PERSON] пред`явила до суду позов шляхом подання позовної заяви до [PERSON] , якою просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 17 жовтня 1999 року виконавчим комітетом Добрянської селищної ради Ріпкинського району Чернігівської області за актовим записом №21. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначила, що вона з відповідачем з 17 жовтня 1999 року перебуває в зареєстрованому шлюбі. Під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». Від шлюбу сторони мають неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , які після розірвання шлюбу залишаться проживати з позивачем. Також позивач зазначає, що сімейне життя з відповідачем не склалося, вони поступово втратили взаєморозуміння, не могли дійти спільної думки при вирішенні різних питань сімейного життя та побуту, що сприяло відчуженню між ними та втраті спільних інтересів, виявились розбіжності в характерах сторін, що унеможливлюють подальше будування сімейних відносин на почуттях кохання, довіри та взаємоповаги. Позивач вважає, що подальше спільне життя суперечить її інтересам, вона не зацікавлена в збереженні шлюбу. На даний час шлюбно-сімейні відносини припинені, сторони не проживають однією сім`єю, не мають єдиного сімейного бюджету, спільне господарство не ведуть. Питання про розподіл спільного майна, набутого під час шлюбу, а також участі батьків у вихованні та матеріальному утриманні дітей будуть вирішуватись в окремому порядку. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02 вересня 2019 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справа призначена до розгляду в підготовчому засіданні.. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 16 жовтня 2019 року цивільну справу прийнято до провадження судді Харківського районного суду Харківської області Бобко Т.В., призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 жовтня 2019 року підготовче провадження у цивільній справі закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Позивач у судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутністю, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Відповідач у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, в якій позовні вимоги визнав частково та не заперечував проти розірвання шлюбу, проте заперечував щодо залишення позивачу прізвища, набутого у шлюбі. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 17 жовтня 1999 року Виконавчим комітетом Добрянської селищної ради Ріпкинського району Чернігівської області за актовим записом №21, під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (дублікат свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , видане 08 серпня 2019 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Харківському району та місту Люботину Головного територіального управління юстиції у Харківській області). Від шлюбу сторони мають неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . За змістом положень ч. 1 ст.\~24\~СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст.\~56\~СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим. За таких обставин суд вважає, що шлюб підлягає розірванню. З приводу заперечень відповідача щодо збереження позивачем за собою прізвища, набутого у шлюбі, суд зазначає наступне. Відповідно до ст.\~113\~СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Отже, зміна шлюбного прізвища на дошлюбне залежить виключно від волевиявлення особи яка змінила своє дошлюбне прізвище на шлюбне, та не може залежати від бажання іншого з подружжя. Позивач [PERSON] у своїй заяві просить після розірвання шлюбу її прізвище залишити без змін, а тому, виходячи з вимог ст. 113 СК України, суд вважає необхідним залишити позивачу прізвище після розірвання шлюбу « [PERSON] ». На підставі викладеного і

Outcome: approved