Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-05 00:00:00

Позивач [PERSON] , звертаючись з позовом до суду, просить встановити факт, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] є рідною сестрою [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , та позивач просить визнати за ним в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , право власності на квартиру [ADDRESS] , житловою площею 29,9 кв.м., загальною площею 60,6 кв.м. Позивач мотивує свої вимоги тим, що спірна квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] та [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, спадкоємцем першої черги є її син [PERSON] , який фактично прийняв спадщину, оскільки постійно проживав в квартирі. [INFO] [PERSON] помер, та після його смерті відкрилась спадщина на всю зазначену квартиру. У зв`язку із відсутністю спадкоємців першої та другої черги, єдиною спадкоємицею третьої черги стала тітка померлого [PERSON] [PERSON] , яка відмовилась від спадщини на користь позивача [PERSON] . Позивач прийняв спадщину, в строк звернувшись із заявою до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Зоріної С.М. [INFO] померла мати позивача [PERSON] 28.04.2021 року нотаріусом відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , оскільки позивачем не було надано документи, необхідні для встановлення родинних відносин та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, тому позивач вимушений звернутись з даним позовом в судовому порядку. 01.06.2021 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва відкрито провадження в справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, про визнання права власності на спадкове майно, та постановлено порядок розгляду справи у загальному позовному провадженні; витребувано матеріали спадкової справи у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Зоріної С.М. 29.06.2021 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва підготовче засідання закрито, цивільну справу призначено до судового розгляду по суті з повідомленням учасників справи. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомив. Дослідивши матеріали справи, вивчивши матеріали спадкової справи № 12/2020 щодо майна померлого [PERSON] , оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного. Відповідно до частини першої статті 11 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до ч. 4 ст. 41 Конституції України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до пункту другого частини першої ст. 3 Цивільного кодексу України визначено, що загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. (ч.1 та 2 ст. 321 Цивільного кодексу України). Згідно статті 392 Цивільного кодексу України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. Так, позови про визнання права власності спрямовані на усунення перешкод у здійсненні власником свого права і виключення домагань на приналежне власнику майно за допомогою підтвердження в судовому порядку факту приналежності йому спірного майна на праві власності. Судом встановлено, що відповідно до даних Посвідки про народження, виданої народним комісаріатом внутрішніх справ СРСР [PERSON] народилась [INFO] ; батько [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с. 16) За даними Свідоцтва про народження, виданого Печерським відділом ЗАГС м. Києва від 13.05.1975 року, [PERSON] народився [INFO] , батько - [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с. 13) Згідно даних Свідоцтва про народження, виданого с/радою с. Скриголівка, Фастівського р-ну, Київської області від 28.12.1949 року та Свідоцтва про укладення шлюбу, виданого Скригалівським с/б ЗАГС Фастівського р-ну, Київської області від 02.09.1972 року, [PERSON] народилась [INFO] ; [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с. 19, 20) За даними Свідоцтва про народження, виданого Скригалівським с/б ЗАГС Фастівського р-ну, Київської області від 19.09.1973 року, [PERSON] народився [INFO] , батько [PERSON] , мати [PERSON] . (а.с. 22) Згідно даних Свідоцтва про право на спадщину за законом від 17.01.2002 року та Свідоцтва про право на спадщину за законом від 16.06.2011 року майно після смерті [PERSON] , 1910 року народження, яка померла [INFO] успадковано її дочками: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . (а.с. 17; 18) Як роз`яснено у пункті 2 Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~30\~травня 2008\~року за\~№7\~«Про судову\~практику у\~справах про\~спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним\~\~однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що матеріали справи містять достатні та допустимі докази задля встановлення факту того, що [PERSON] , [INFO] , є рідною сестрою [PERSON] , [INFO] , а [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , є двоюрідними братами. Відповідно до даних свідоцтва про право власності на житло, виданого Дніпровською районною державною адміністрацією м. Києва від 25.07.2007 року квартира [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] та [PERSON] . (а.с. 7) 28.04.2017 року [PERSON] , [INFO] , померла, що підтверджено Свідоцтвом про смерть, виданим Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві від 28.04.2017 року, актовий запис № 752. (а.с. 14) 21.01.2020 року [PERSON] , [INFO] , помер, що підтверджено Свідоцтвом про смерть, виданим Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 21.01.2020 року, актовий запис № 135. (а.с. 15) 19.05.2020 року [PERSON] як спадкоємець третьої черги звернулась із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , та цією ж заявою відмовилась від прийняття спадщини на користь двоюрідного брата померлого [PERSON] , [INFO] . (а.с. 23) 01.06.2020 року [PERSON] як спадкоємець п`ятої черги, на користь якого [PERSON] відмовилась від прийняття спадщини, звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . (а.с. 54) 20.10.2020 року [PERSON] , [INFO] , померла, що підтверджено Свідоцтвом про смерть, виданим Виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 21.10.2020 року, актовий запис № 296. (а.с. 21) 28.04.2021 року постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Зоріною С.М. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке належало спадкодавцю [PERSON] у зв`язку з тим, що не подано документи, необхідні для встановлення родинних відносин та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. (а.с. 24) Відповідно до ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1258 Цивільного кодексу України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Спадкування за\~законом відбувається у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини. При вирішенні питання спадкування за законом, враховуються такі юридичні факти, як: родинні стосунки (кровна спорідненість), шлюбні відносини, усиновлення (удочеріння), перебування на утриманні спадкодавця. Центральним субінститутом спадкування за законом є інститут черговості, який полягає в тому, що за загальним правилом кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування за відсутності бодай одного спадкоємця попередньої черги, обумовленого різними причинами: фізичною відсутністю, усуненням від права на спадкування, неприйняттям спадщини або відмовою від прийняття спадщини. Згідно положення статті 1261 Цивільного кодексу України, у першу\~чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. У другу\~чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (стаття 1261 Цивільного кодексу України ). У третю\~чергу право\~на спадкування\~за законом\~мають рідні\~дядько та\~тітка спадкодавця.\~У четверту\~чергу право\~на спадкування\~за законом\~мають особи,\~які проживали\~зі спадкодавцем\~однією сім`єю\~не менш\~як п`ять\~років до\~часу відкриття\~спадщини. У четверту\~чергу право\~на спадкування\~за законом\~мають особи,\~які проживали\~зі спадкодавцем\~однією сім`єю\~не менш\~як п`ять\~років до\~часу відкриття\~спадщини. У п`яту чергу право на\~спадкування за\~законом мають\~інші родичі\~спадкодавця до\~шостого ступеня\~споріднення включно,\~причому родичі\~ближчого ступеня\~споріднення усувають\~від права\~спадкування родичів\~подальшого ступеня\~споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. (статті 1262-1265 Цивільного кодексу України) В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене законом коло осіб з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві та розрахунку, що він залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення. Системне тлумачення положень статей 1258, 1259 та інших положень книги 6\~Цивільного кодексу України\~дозволяє стверджувати про необхідність розмежовувати такі правові конструкції як «одержання права на спадкування наступною чергою» (частина друга\~статті 1258 ЦК України) та «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом». «Одержання права на спадкування наступною чергою» (частина друга\~статті 1258 ЦК України) стосується другої - п`ятої черг і пов`язується із такими негативними юридичними фактами як: відсутність спадкоємців попередньої черги; усунення спадкоємців попередньої черги від права на спадкування; неприйняття спадкоємцями попередньої черги спадщини; відмова від прийняття спадщини. На «зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом» в межах певної черги впливають такі юридичні факти як: зміна черговості на підставі договору або рішення суду (стаття 1259 ЦК України); застосування правил про право представлення (стаття 1266 ЦК України); відмова спадкоємця від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за законом (частина друга\~статті 1274 ЦК України); спадкова трансмісія (стаття 1276 ЦК України); збереження правового зв`язку при усиновленні (частина третя\~статті 1260 ЦК України). Зміна суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом стосується першої - п`ятої черги. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини (частина перша\~статті 1266 Цивільного кодексу України ). Аналіз\~статті 1266 Цивільного кодексу України \~дає підстави для висновку, що по своїй суті спадкування за правом представлення - це специфічний порядок набуття права на спадкування за законом, який надає можливість спадкоємцям п`ятої черги за законом переміститися у вищу чергу (першу, другу або третю чергу) у зв`язку зі смертю до відкриття спадщини спадкоємця цієї черги. (Постанова Верховного Суду від 31 жовтня 2018 року по Справі № 519/728/16-ц) Перелік осіб (спадкоємців), які мають право на спадкування за правом представлення, встановлений нормами\~статті 1266 ЦК України, є вичерпним. Немає підстав розширювати цей перелік за рахунок осіб, яких не зазначено в указаній статті. Тлумачення абзацу 2 частини першої\~статті 1265 Цивільного кодексу України дозволяє зробити висновок, що ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Ступінь є свого роду одиницею вимірювання споріднення поміж родичами за походженням. Він надає можливість встановити «відстань» між спорідненими особами (родичами за походженням). Причому така «відстань» може характеризувати як більш близьке споріднення, так і віддалене. Як наслідок чим далі біологічно особи знаходяться одна від одної, тим більший порядковий ступінь споріднення їх пов`язує. (Постанова Верховного Суду від 20 червня 2018 року по Справі № 643/1216/15-ц) Судом встановлено, що предметом спору є визнання за позивачем [PERSON] , як спадкоємцем п`ятої черги за законом/першої черги за правом представлення, права власності в порядку спадкування за законом на квартиру [ADDRESS] , оскільки позивачу приватним нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті двоюрідного брата [PERSON] на зазначене майно, з підстав не подання документів, необхідних для встановлення родинних відносин та видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності,

Outcome: approved