Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-27 00:00:00

Позивач АТ «Харківобленерго» в особі представника Левади Р.М. звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів [PERSON] , [PERSON] , відповідно до якої просить стягнути з відповідачів на користь позивача: суму донарахувань за актом у розмірі 2129,55 грн. та судові витрати в розмірі 2102 грн. Обгрунтовуючи заявлені позовні вимоги представник посилалась на те, що за адресою: [ADDRESS] на підставі договору від 12.07.2006 року (особовий рахунок № [NUMBER] ), споживають електричну енергію, яку постачає АТ Харківобленерго, [PERSON] та [PERSON] . Під час технічної перевірки 16.03.2019 року електроустановки у будинку [ADDRESS] представниками АТ «Харківобленерго» було виявлено втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів електроенергії, що є порушенням п.5.5.5, п.8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.18 р.( далі - Правила). Вказує, що позивач зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно- правових актів України. Виявлені порушення згідно Правил були зафіксовані в акті № 221903 від 16.03.2019 року, при складанні акту був присутній [PERSON] . В акті про порушення споживач поставив підпис. Претензій до працівників АТ Харківобленерго не мав. На виконання Правил 25.04.2019 року було проведено засідання комісії з розгляду даного акту порушення. Споживач у засіданні комісії участі не приймав. Копію протоколу засідання комісії та розрахунок суми донарахування за актом були направлені з листом споживачу поштовим відправленням з повідомленням 03.05.2020 року. Згідно п. 8.4.2 Правил у разі виявлення представниками оператора системи самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. Відповідальність за вказані порушення передбачена ст.77 закону України Про ринок електричної енергії від 13.04.2017 № 2019-VIII та Правилами у вигляді обчислення та подальшого відшкодування збитків. Обчислення завданих збитків проводилося у відповідності з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562 та зареєстрованої Міністерством юстиції України 04.07.2006 за №782/12656, що була чинною на той час. Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією для населення та виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно вказаної методики здійснено нарахування за актом № 221903 від 16.03.2019 в сумі 2129,55 грн. Станом на 22.12.2020 року суму донарахування споживачем не сплачено. На підставі викладеного представник позивача звернулась до суду з даним позовом. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.12.2020 справу передано для розгляду судді Колесник С.А. Відповідно до вимог ч.6 ст.187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи. На виконання вказаних вимог судом 11.01.2021 було направлено запити до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичних осіб відповідачів у справі та отримано відповідні довідки. Відповідно до вимог ч. 2 ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. За умов ч.6 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з положеннями ч. 1 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються, зокрема, малозначні справи. Ціною даного позову позивачем зазначена сума 4231 грн. 55 коп., що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 03.02.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням (викликом) сторін. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. При відкритті провадження у справі судом було встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Роз`яснено, що у зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам\~ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Копію ухвали про відкриття провадження у справі від 03.02.2021 разом з примірником позовної заяви та доданих до неї документів відповідач [PERSON] отримала 17.02.2021 (а.с.30). Копію ухвали про відкриття провадження у справі від 03.02.2021 разом з примірником позовної заяви та доданих до неї документів відповідач [PERSON] отримав 26.02.2021 (а.с.31). 01.03.2021 до суду надійшов спільний відзив відповідачів на позовну заяву (а.с.32-34). Відповідачі вказують, що позовні вимоги АТ «Харківобленерго» вони не визнають у повному обсязі. При цьому вказують, що, дійсно, 16.03.2019 представниками АТ «ХОЕ» був складений акт №01714, ф.і.б. представників невідомі №посвідчення 912/12 (?), про порушення ПКЕЕ. Однак, в позовній заяві вказаний інший №акту 221903, тому посилання у позовній заяві на документ, якого не існує недоречні і доказом у судовому провадженні акт №221903 бути не може і посилатися в рішенні суду на нього неможливо. Сам акт складено неохайно, багато чого читати складно, фотофіксація порушення не проводилась, доступні дані про службову ким сам акт складено. Особовий рахунок № [NUMBER] дійсно належить [PERSON] , якій 80 років та мешкає вона за іншою адресою, а помешканням за адресою: [ADDRESS] , інколи користується її син, [PERSON] , на якого зареєстровано особовий рахунок [NUMBER] , оскільки в гаражі встановлено окремий лічильник. Коли [PERSON] було викликано для дачі пояснень представникам АТ «ХОЕ», він підписав акт і згодився з їх претензіями і після спілкування з робітниками розрахункового відділу АТ «ХОЕ» перерахував 353 грн., однак помилково о/р гаража [NUMBER] , а не будинку 856084, крім того, відповідачами особисто був відвіданий офіс АТ «ХОЕ», було складено акт звірки 28.08.2019, де вказано, що о/р [NUMBER] ніякої заборгованості не існує. Таким чином, сума сплати на рахунок позивача за адресою Порічкова, 26, вже була перевищена порівняно з позовними вимогами на 1206 грн. за тарифами для населення і повинна була бути перерахована о/р 505315 на о/р 1756084, тим більше, що ф.і.б. власників однакова, тому відповідачі вважають позовні вимоги АТ «Харківобленерго» такими, що не можуть бути задоволеними і просять у задоволенні позову відмовити. 10.03.2021 засобами поштового зв`язку до суду надійшла відповідь представника позивача на відзив, відповідно до якої представник просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі (а.с..40-41). Так, представник вказує, що АТ Харківобленерго вважає доводи та міркування викладені в відзиві безпідставними та необгрунтованими та такими, що не відповідають дійсності, повністю заперечує проти нього на підставі наступного. Під час технічної перевірки 16.03.2019 електроустановки у будинку [ADDRESS] представниками АТ «Харківобленерго» було виявлено втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів. Виявлені порушення згідно Правил були зафіксовані в акті № 221903 від 16.03.2019, при складанні акту був присутній [PERSON] . Саме стосовно цього акту АТ Харківобленерго вимушене було звернутися до суду про стягнення донарахування. Щодо акту, на який посилається позивач у своєму відзиві. Акт заміни, технічної перевірки та пломбування розрахункових засобів обліку в побутовому секторі № 01714 був складений за адресою: м.Харків, вул. Порічкова 26 16.03.2019 при заміні приладу обліку. Прилад обліку № 114306 був знятий, а встановлений прилад обліку № 580560. Також, за адресою: [ADDRESS] знаходиться гараж, за яким особовий рахунок № [NUMBER] також оформлений на [PERSON] на підставі договору від 09.01.2009 року. 16.03.2019 року працівниками АТ Харківобленерго при перевірці електроустановки в цьому гаражі було виявлене механічне пошкодження корпуса приладу обліку. Виявлені порушення згідно Правил були зафіксовані в акті № 221909 від 16.03.2019 в присутності споживача. За цим актом було здійснено донарахування в розмірі 3535,76 грн., цю суму було сплачено 07.06.2019 року. Щодо заборгованості за спожиту електричну енергію, за адресою: [ADDRESS] , ані за ос/р № 505315, ані за ос/р № 1756084 перед АТХарківобленерго заборгованості за спожиту електричну енергію немає. 14.04.2021 до суду засобами поштового зв`язку надійшли заперечення на позовну заяву за підписом [PERSON] , де відповідач вказує наступне (а.с.47-49). Так, АТ «Харківобленерго» заявлено позов про стягнення донарахування за порушення Правил користування електроенергією по рахунку № [NUMBER] на суму 2129,55 грн. Вказує, що акт №221909 виконано не за місцем порушення, а в офісних умовах, акуратним почерком з гарно викресленими схемами. У відповідача наявний акт 011714 про заміну лічильника, який складено за місцем порушення у присутності відповідача, якість оформлення якого суттєво різниться від акту, наданого позивачем. В будь-якому разі, після спілкування зі співробітниками АТ «Харківобленерго», відповідач перерахував з рахунку 505315 суму 3535 грн. Далі, з рахунку [NUMBER] ним було 22.01.2021 перераховано суму 2970 грн., після чого, з урахуванням акту звірки по рахунку 1756094, відповідач вважав конфлікт вичерпаним. В даному випадку має місце плутанина з номерами актів, рахунків, зарахування перерахованих грошових коштів. За таких обставин, з урахуванням викладеного, вважає позовні вимоги АТ «Харківобленерго» необгрунтованими, а позов таким, що не підлягає задвооленню. У судовому засіданні представник позивача заявлені позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила задовольнити з підстав, викладених у позові та відповіді на відзив, додатково пояснила, що грошові кошти, що були сплачені [PERSON] 22.01.2021 на рахунок позивача не надходили. Відповідачі у судовому засіданні проти задвоолення позову заперечували з підстав, викладених у заявах по суті справи, зазначили також, що боргу перед АТ «Харківобленерго» в них немає, їх співробітники пропонували тільки замінити прилади обліку, а потім склали Акт, магніту та лічильну не було, свідків порушення також немає. Частиною 3\~статті 129 Конституції України\~визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до статті 6\~Конвенції\~про\~захист прав\~людини\~і\~основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими. Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Тобто саме на суд покладено обов`язок під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів. Частиною 1\~ст. 2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст.4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч.1 ст.5 ЦПК України). Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.1\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до вимог ч.2 ст.77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Суд, вислухавши вступне слово учасників судового розгляду, вивчивши подані сторонами заяви по суті справи та дослідивши надані докази у їх сукупності, допитавши у якості свідка [PERSON] , приходить до наступних висновків. Судом встановлені наступні фактичні обставини. Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії проводяться згідно з «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 312, Законом України Про ринок електричної енергії. Відповідач [PERSON] , [INFO] , зареєстрований за адресою: [ADDRESS] та є споживачем послуг, які надає АК «Харківобленерго». За вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Постачання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією укладеного 12.07.2006 № 1756084 з [PERSON] (а.с.12-13). Відповідач [PERSON] також фактично мешкає за адресою: [ADDRESS] .. Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Пунктом 28 зазначеного договору вказано, що цей договір укладається на три роки, набирає чинності з дня його підписання та вважається продовженим на рік, якщо за місяць до закінчення терміну його дії жодна зі сторін не висловила наміру внести до нього зміни або доповнення. Відомостей щодо звернення якоїсь за сторін з наміром внести до договору зміни або доповнення суду надано не було, тому суд вважає, що на момент виникнення спірних правовідносин договір був чинним.. Виходячи з положень ст.526, 626-631 ЦК України укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки встановлені договором або законом. Частиною 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору та Правил користування електричною та тепловою енергією. Відповідно до Акту про порушення №221903 від 16.03.2019, складеного згідно п.8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018, за адресою проживання відповідачів - [ADDRESS] , представниками АТ Харківобленерго було виявлено використання неодимового магніту з метою зменшення показів прибору обліку №114306, що є порушенням п.8.2.4, п.5.5.5. «Правил роздрібного ринку електричної енергії» (а.с.4-5). Акт про порушення від 16.03.2019 складений та підписаний трьома представника АК «Харківобленерго», при складанні вказаного акту був присутній відповідач [PERSON] та також його підписав, у графі «Зауваження до складеного акта» зазначено (мовою оригіналу): от проведения экспертизы отказываюсь, претензий не имею». Відповідно до ч.1 ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п.8.2.4 Правил у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного\~главою 8.4\~цього розділу. Акт від 16.03.2019. було складено у відповідності до п. 8.2.5 Правил, а саме: акт складено на місці під час технічної перевірки порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії у присутності споживача: в ньому зазначено зміст виявленого порушення, а також вихідні дані для визначення обсягу не облікованої електричної енергії (в тому числі схема електропостачання споживача). Відповідно до абз. 3 п. 8.2.5 Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Відповідно до абз. 6 п. 8.2.5 споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви свої відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надсилаються оператору системи окремим письмовим повідомленням. Таким чином, суд вважає Акт від 16.03.2019 таким, що складений у відповідності до вимог Правил користування електричною енергією для населення, оскільки містить всі необхідні відомості, зазначені в п. 8.2.5, у тому числі електропостачання споживача, в акті заповнені всі графи без пропуску, примірник Акта вручено споживачу особисто, зауважень щодо виявлення порушення внесено не було. Щодо посилань відповідачів на розбіжності у номері складеного Акта про порушення. Представник позивача посилається на Акт про порушення від 16.03.2019 №221903 (а.с.4-5), в той час як відповідачі зазначають про зовсім інший Акт. В Акті №221903 пункт 9 зазначено про те, що прилад обліку був замінений, про що складено акт про опломбування від 16.03.2019 №011714 (а.с.5 на звороті). Відповідачі також посилаються на Акт №011714 від 16.03.2019, однак він стосується заміни приладу обліку №114306 на новий 580560, та не є предметом судового розгляду. Згідно п.8.2.6 Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. 25.04.2019 на підставі акту № 221903 від 16.03.2019 було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення, за результатами якої складено протокол № 29 від 25.04.2019 (а.с.6-7). Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562 (далі Методика). Відповідно до Протоколу №29 засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕн від 25.04.2019 кількість не облікованої електроенергії складає 1091 кВт*год., що становить 2129 грн. 55 коп. Розрахунок завданих збитків здійснювався відповідно до п.5 п.3.1 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 N 562 (чинної на момент виникнення спірних правовідносин) ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Споживачі на засідання комісії не прибули, копію протоколу засідання комісії РВЕ від 25.04.2019 та необхідність оплати суми нарахувань за актом були направлені на ім`я відповідача [PERSON] , (а.с.8). 26.04.2019 АТ «Харківобленерго» направлено на ім`я [PERSON] лист, де зазначено про те, що на її ім`я складено Акти про їх порушення за № 221909 від 16.03.2019 року та №221903 від 16.03.2019 року. Вищезазначені Акти було розглянуто Комісією з розгляду актів про порушення Правил. Рішення комісії оформлено протоколами. На підставі рішення комісії зроблено розрахунок розміру збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення Правил, який складає 3535.76 грн. та 2129.55 грн відповідно. За клопотанням представника позивача у судовому засіданні було допитано у якості свідка [PERSON] . Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він разом із [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] під час проведення рейду по [ADDRESS] , де мешкає [PERSON] , який особисто відчинив. За даною адресою було два приладу обліку, в гаражі трьохфазний та однофазний на фасаді будинку. Під час огляду приладів обліку було встановлено, що вони знаходяться у поганомк стані, на них малися сліди застсоування магніту, скло було пошкоджено. Таким чином, було виявлено порушення застосування неодимового магніту до приладу обліку для зупинки механізму та зменшення його показань. [PERSON] було роз`яснено суть порушення та складено два акти. Також в той день було здійснено заміну приладу обліку, старий співробітники АТ «Харківобленерго» знали та передали на склад підприємства. Згідно ст. 12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставі своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Відповідно до ч. 1 п. 1 ч. 2 ст.\~76\~, ч. 1,\~2\~ст.\~77, ч. 1 ст.\~95 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема письмовими, речовими і електронними доказами, показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Частиною 1,3\~ст. 89 ЦПК України\~встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу, який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу. [PERSON] , [PERSON] заперечуючи проти позову, не надали суду жодного належного та допустимого доказу в обґрунтування своїх заперечень, клопотань про витребування таких доказів до суду не надходило. Посилання відповідача на плутанину з номерами актів, рахунків та зарахування перерахованих грошових коштів у ході судового розгляду не знайшли свого підтвердження, суд розцінює це як спосіб захисту. Надана [PERSON] копія квитанції №0.0.1988244652.1 від 22.01.2021 не може слугувати доказом сплати нарахованої суми за актом про порушення, оскільки здійснений платіж на суму 2970,00 грн. має призначення «електропостачання від ***, о/р 960001756084, [ADDRESS] » (а.с.50). Відповідно до ч. 1, 2, 5\~ст. 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.\~\~Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд постановляє рішення в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідачів суми нарахувань за актом від 16.03.2019 №221903 у сумі 2129,55 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Крім того, згідно з ч.1\~ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Встановлено, що позивач АК «Харківобленерго» сплатило судовий збір в розмірі 2102 грн., що підтверджується платіжним дорученням №1293/624 від 14.07.2020 (а.с.15). Пред`явлений позов задоволений на 100%. Таким чином, враховуючи, що позовні вимоги задовольняються судом в повному обсязі, з відповідачів [PERSON] , [PERSON] на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 2102 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved