Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-21 00:00:00

Позивач АТ КБ «ПриватБанк» в особі представника, який діє на підставі довіреності - Кіріченка В.М. звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до [PERSON] про стягнення заборгованості у загальній сумі 17 587, 54 грн., та витрати по оплаті судового збору у розмірі 2 270, 00 грн. Заява обґрунтована тим, що [PERSON] звернувся до Банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав Заяву № б/н від 11.08.2015 року. [INFO] позичальник [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 28.09.2018 року. Станом на час смерті заборгованість [PERSON] за Договором № б/н від 11.08.2015 склала 17 587, 54 грн. Як зазначає представник позивача, спадкоємцем, що постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини є [PERSON] . Вказана обставина підтверджується копіями паспортів Позичальника та Відповідача, де в якості адреси реєстрації зазначена: [ADDRESS] . Позивачем 11.07.2020 року була направлена претензія кредитора до Другої київської державної нотаріальної контори та 24.07.2020 року отримана відповідь. В своїх поясненнях сторона позивача посилається на те, що відповідачка проживала зі спадкодавцем за однією адресою, а відтак прийняла спадщину до складу якої входять, в тому числі, кредитні зобов`язання померлого позичальника, а тому позивач просить суд стягнути з [PERSON] заборгованість за договором б/н від 11.08.2015, яка становить 17 587, 54 грн. Ухвалою судді від 17.03.2021 було відкрито провадження у вказаній справі, з призначенням розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Ухвалою судді від 06.07.2021 було призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Представник позивача у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Відповідачка у судове засідання не з`явилась, про розгляд справи сповіщалась належним чином, шляхом направлення поштової кореспонденції суду, однак поштові відправлення повернулись на адресу суду, як такі, що не отримані. Відзиву на адресу суду не надходило. У відповідності до ч.8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного. [PERSON] звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписала заяву № б/н № 11.08.2015 року. З наданого представником позивача розрахунку вбачається, що заборгованість позичальника [PERSON] за договором кредиту складає 17 587, 54 грн. Відповідно до свідоцтва про смерть, виданого Деснянським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, позичальник [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] (а/з № 1264). 11.07.2020 року позивачем було направлено претензію кредитора в порядку ст. 1281 ЦК України до Другої київської державної нотаріальної контори. Згідно відповіді нотаріальної контори, наданої на претензію позивача, зокрема, зазначено, що для отримання інформації про заведення спадкової справи до майна померлого [INFO] , [PERSON] , необхідно направити на адресу нотаріальної контори оплачену квитанцію або представнику Банку з належно оформленими документами необхідно звернутись до нотаріальної контори та сплатити платежі за витяг зі Спадкового реєстру. На вимогу суду П`ятнадцятою київською державною нотаріальною конторою було надано матеріали спадкової справи, заведеної відносно майна померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] . Ознайомившись з матеріалами спадкової справи судом встановлено, що 21.03.2019 року з заявою про прийняття спадщини звернулась [PERSON] , як законний представник малолітніх дітей, [PERSON] , [PERSON] , на що, державним нотаріусом П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори було оформлене свідоцтво про право на спадщину за законом на спадкоємців [PERSON] , а саме його дочок: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , на Ѕ частку майна (кожному з дітей). Спадкове майно складається з 1/3 частини квартири [ADDRESS] . Що стосується потенційного спадкоємця [PERSON] , остання 21.03.2019 подала заяву про відмову від прийняття спадщини. Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 608 ЦК України, зобов`язання припиняється зі смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою. Згідно з вимогами ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1281 ЦК України, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину. Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги. Згідно з вимогами ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За змістом ст. 1218, ч.3 ст. 1231 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. До спадкоємця переходить обов`язок сплатити неустойку (штраф, пеню), яка була присуджена судом кредиторові зі спадкодавця за життя спадкодавця. Оскільки боржник помер, то відповідати перед АТ КБ «ПриватБанк» на підставі ст.ст.1281,1282 ЦК України за борги спадкодавця має спадкоємець у межах вартості майна, одержаного у спадщину. Аналогічні роз`яснення надані в абз.2 пункту 32 Постанови Пленуму «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» №5 від 30 березня 2012 року, де зазначено, що з урахуванням положення ст. 1281 ЦК України спадкоємці боржника за умови прийняття спадщини є боржниками перед кредитором у межах вартості майна, одержаного у спадщину. Таким чином, АТ КБ «ПриватБанк», як позивач, зобов`язаний довести, що саме відповідач є спадкоємцем померлого, прийняла після нього спадщину та вартість вказаного майна, прийнятого спадкоємцем у спадщину. Позивач зазначає, що спадкоємцем [PERSON] у порядку ч.3 ст. 1268 ЦК України, яка постійно проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини є відповідач [PERSON] . На підтвердження даної обставини позивач посилається на копії паспортів позичальника та відповідача, де зазначено одну й ту саму адресу зареєстрованого місця проживання: [ADDRESS] . Суд зазначає, що сам факт реєстрації місця проживання відповідача за однією адресою із спадкодавцем на час відкриття спадщини не є належним та допустимим доказом того, що саме вона є спадкоємицею та прийняла спадщину після померлого. Крім того, як встановлено судом, матеріали справи містять докази того, що відповідач протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, заявила відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] , а відтак з огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення заборгованості з відповідача [PERSON] задоволенню не підлягають, оскільки остання подала заяву про відмову від спадщини у зв`язку з чим не набула обов`язків за правовідносинами зазначеними у позові, а відтак не є належним відповідачем за даними вимогами.

Outcome: dismissed