Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-26 00:00:00

Позивач Акціонерне товариство «Альфа-Банк», який є правонаступником Акціонерного товариства «Укрсоцбанк» звернулося до суду з позовом до відповідачів [PERSON] , яка діє у своїх інтересах та інтересах [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної у мю. Києві державної адміністрації про примусове виселення та зняття з реєстраційного обліку. Позовні вимоги мотивовано тим, що 20 травня 2008 року між АКБ «Укрсоцбанк» та [PERSON] , укладено Іпотечний договір № 08/І-101, відповідно до якого остання передала в іпотеку нерухоме майно, а саме: квартира [ADDRESS] . Згідно ст. 37,38 ЗУ «Про іпотеку» АТ «Укрсоцбанк» було оформлено право власності на квартиру [ADDRESS] . , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно з витягом за адресою: [ADDRESS] зареєстровані [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Позивач звертався до відповідачів з вимогою звільнити житлове приміщення, намагався врегулювати питання в досудовому порядку, зокрема, було надіслано вимогу про усунення порушень. Проте, незважаючи на відсутність будь-яких правових підстав для проживання у квартирі, колишній власник, продовжує користуватися нею та відмовляється добровільно виселятися. Такі дії відповідача створюють перешкоди у здійсненні законних прав власника, який не може вільно користуватися та розпоряджатися нерухомим майном. Представник позивача в судове засідання не з`явився, подав до суду заяву в якій просив розгляд справи проводити у його відсутність, на позовних вимогах наполягав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Відповідачі в судове засідання не з`явилися, повідомлялися належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився. Подав письмові пояснення в яких просив розгляд справи проводити у відсутність їхнього представника та щодо задоволення позовних вимог заперечували в повному обсязі у зв`язку з тим, що задоволення даного позову призведе до грубого порушення майнових прав неповнолітніх [PERSON] та [PERSON] . Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положення цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 15 серпня 2019 року відкрито провадження по даній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 16 вересня 2019 року відповідач [PERSON] подала заяву про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Протокольною ухвалою від 10 лютого 2020 року клопотання представника про заміну позивача АТ «Укрсоцбанк» на його правонаступника АТ «Альфа-Банк» було задоволено. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 11 березня 2020 року заяву [PERSON] , яка діє також в інтересах неповнолітніх дітей [PERSON] та [PERSON] про розгляд справи порядку загального позовного провадження залишено без розгляду. Суд, дослідивши подані докази та матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи, приходить до наступного висновку. З матеріалів справи вбачається, 10.09.2019 року загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» та єдиним акціонером AT «Укрсоцбанк» затверджено рішення про реорганізацію AT «Укрсоцбанк» шляхом приєднання до АТ «Альфа-Банк». Згідно Рішення № 5/2019 єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк» від 15.10.2019 року, було затверджено Передавальний акт та визначено, що правонаступництво щодо всього майна, прав та обов`язків AT «Укрсоцбанк», які зазначені у передавальному акті, виникає у АТ «Альфа-Банк» з дати визначеної у Передавальному акті, а саме - з 15.10.2019 року. Протоколом №4/2019 позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Альфа-Банк» від 15.10.2019 року було вирішено затвердити Передавальний акт. Отже АТ «Альфа-Банк» є правонаступником AT «Укрсоцбанк» (а.с.70-87).20 травня 2008 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та [PERSON] було укладено іпотечний договір № 08/І-101 (а.с7-8 звор.). Згідно п. 1.1. іпотекодавець передає в іпотеку іпотекодержателю в якості забезпечення виконання іпотекодавцем зобов`язань перед іпотекодержателем за Договором кредиту № 410/101/08-Ж укладеним між сторонами 20 травня 2008 року, наступне нерухоме майно: чотирикімнатна квартира загальною площею 80,20 кв.м., житловою площею 51,3 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Сторони оцінили вищезазначений предмет іпотеки в розмірі 833 250,00 грн. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності квартира [ADDRESS] належить на праві власності АТ «Укрсоцбанк» на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 46618718 від 23 квітня 2019, [PERSON] , КП «Світоч» м. Києва, м. Київ. Так, згідно із частинами першою, другою статті 39 цього Закону в разі задоволення судом позову про звернення стягнення на предмет іпотеки одночасно з рішенням про звернення стягнення на предмет іпотеки суд за заявою іпотекодержателя виносить рішення про виселення мешканців за наявності підстав, передбачених законом, якщо предметом іпотеки є житловий будинок або житлове приміщення. Частиною першою статті 40 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення є підставою для виселення всіх мешканців, за винятком наймачів та членів їх сімей. Виселення проводиться у порядку, встановленому законом. Судом встановлено, що у квартирі [ADDRESS] зареєстровані такі особи: [PERSON] - [INFO] , [PERSON] - [INFO] , [PERSON] - [INFO] , [PERSON] - [INFO] та [PERSON] - [INFO] . Відповідно до частини третьої статті 47 Конституції України позбавити громадянина житла можна лише на підставі закону за рішенням суду. Відповідно до ст. 109 Житлового Кодексу УРСР, виселення із займаного жилого приміщення допускається з підстав, установлених законом. Виселення проводиться добровільно або в судовому порядку. Допускається виселення в адміністративному порядку з санкції прокурора лише осіб, які самоправно зайняли жиле приміщення або проживають у будинках, що загрожують обвалом. Громадянам, яких виселяють з жилих приміщень, одночасно надається інше постійне жиле приміщення, за винятком виселення громадян при зверненні стягнення на жилі приміщення, що були придбані ними за рахунок кредиту (позики) банку чи іншої особи, повернення якого забезпечене іпотекою відповідного жилого приміщення. Постійне жиле приміщення, що надається особі, яку виселяють, повинно бути зазначено в рішенні суду. Відповідно до п. 1.15 Іпотечного договору №08/І-101, цей договір укладається одночасно з укладенням договору купівлі-продажу предмета іпотеки, сторонами кого є Іпотекодавець та [PERSON] , який посвідчено 20 травня 2008 року Бурлакою О.В., приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області, зареєстровано в реєстрі нотаріальних дій за № 5820 та в Державному реєстрі правочинів 20 травня 2008 року за № 2902478. Відповідно до ч. 3 ст. 109 ЖК УРСР, звернення стягнення на передане в іпотеку жиле приміщення є підставою для виселення всіх громадян, що мешкають у ньому, за винятками, встановленими законом. Після прийняття кредитором рішення про звернення стягнення на передані в іпотеку житловий будинок чи житлове приміщення шляхом позасудового врегулювання на підставі договору всі мешканці зобов`язані на письмову вимогу іпотекодержателя або нового власника добровільно звільнити житловий будинок чи житлове приміщення протягом одного місяця з дня отримання цієї вимоги, якщо сторонами не погоджено більший строк. Якщо громадяни не звільняють жиле приміщення у встановлений або інший погоджений сторонами строк добровільно, їх примусове виселення здійснюється на підставі рішення суду.

Outcome: partial