Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-18 00:00:00

Позивач Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитом. В обґрунтування вимог вказав, що 25.02.2016 року між ПАТ КБ «Приватбанк» та відповідачем був укладений договір б/н, відповідно до якого відповідач отримала кредит у розмірі 1000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою та Тарифами банку складає між ним та Банком договір, та те, що кредитний ліміт встановлюється за рішенням Банку і клієнт дає право Банку у будь-який момент змінити кредитний ліміт. Відповідно до Умов та правил надання банківських послуг позичальник зобов`язався погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених договором. Згідно статей 526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону, але у порушення зазначених норм закону та умов укладеного договору відповідач зобов`язання за вказаним договором належним чином не виконав. Станом на 25.03.2019 року його заборгованість перед позивачем за кредитним договором становить 19968,55 грн., у тому числі заборгованість за простроченим тілом кредиту - 1532,84 грн., заборгованість за пенею за прострочене зобов`язання - 14058,64 грн., заборгованість за пенею за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. - 2950,00 грн., штраф (фіксована частина) - 500 грн., штраф (процентна складова) - 927,07 грн. Суму заборгованості, а також витрати зі сплати судового збору у розмірі 1921 грн. позивач просить стягнути з відповідача на свою користь. Представник позивача до судового засідання не з`явився, позивач про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, надав до суду відповідь на відзив у якому зазначив, що відповідач підписав заяву від 25.02.2016 року, згідно якої отримав кредит у розмірі 1000 грн, у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Підписанням заяви відповідач приєднується до запропонованих банком умов та тарифів. При подачі позову до суду у банку була відсутня достовірна інформація про адресу за якою на початку проведення антитерористичної операції проживав відповідач. На сьогоднішній день відповідач до банку з метою списання штрафних санкцій не звертався,хоча банком і налаштовано прийняття таких заяв через відділення банку і шляхом подачі заяви через сайт банку. Посилаюсь на ст..526 ЦК України та оскільки відповідач належним чином свої зобов`язання за кредитним договором не виконав, просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Відповідач до судового засідання не з`явився, надав до суду відзив на позов в якому зазначив, що позовні вимоги позивача визнає частково в частині стягнення простроченого тіла кредиту 1532,84 грн., оскільки він постійно мешкає на території міста Мирнограда Донецької області, яке внесено до Переліку населених пунктів на території яких здійснюється антитерористична операція, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 02.12.2015 року за № 1275-р. та відповідно до статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають у населених пунктах, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Крім того просить звільнити суд від сплати ним судового забору, оскільки він є інвалідом 2 групи та на підставі п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 25.02.2016 року між ПАТ КБ «Приватбанк» і відповідачем був укладений кредитний договір б/н, відповідно до якого відповідач отримав кредит у розмірі 1000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, що підтверджується анкетою-заявою від 25.02.2016 року про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку. Згідно Умов та Правил надання банківських послуг клієнт надає свою згоду на встановлення кредитного ліміту за рішенням Банку та надає право Банку у будь-який момент змінити (збільшити або зменшити) кредитний ліміт (а.с. 7, 8, 9-23). Своїм підписом у заяві від 25.02.2016 року відповідач підтвердив свою згоду на те, що ця заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою та Тарифами Банку складає між ним та Банком договір. Згідно наданого розрахунку станом на 25.03.2019 року в результаті порушення відповідачем умов договору за ним утворилася заборгованість в розмірі 19968,55 грн., у тому числі заборгованість за простроченим тілом кредиту - 1532,84 грн., заборгованість за пенею за прострочене зобов`язання - 14058,64 грн., заборгованість за пенею за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. - 2950,00 грн., штраф (фіксована частина) - 500 грн., штраф (процентна складова) - 927,07 грн. (а.с. 5-6). Відповідно до ст.1054 ЦК України за кредитним договором фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з ст.612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не виконав зобов`язання у строк, встановлений договором. Невиконання грошового зобов`язання за відсутністю коштів у боржника в силу ст.625 ЦК України не звільняє його від відповідальності. Неповерненням отриманого кредиту з відсотками в обумовлений строк відповідач порушив в односторонньому порядку зобов`язання, що випливають з умов кредитного договору. Відповідно до ст.ст.549, 612, 625, 1054 ЦК України, відповідач на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням процентів, розмір яких встановлено договором, та суму штрафів. Відповідно до ч.1 ст.546 ЦК України виконання зобов`язання забезпечується, зокрема, неустойкою. Відповідно до ст.549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Згідно за п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг, при порушенні клієнтом строків платежів по будь-якому з грошових зобов`язань, передбачених цим договором, більш ніж на 30 днів, клієнт зобов`язаний сплатити Банку штраф у розмірі 500 грн. + 5% від суми заборгованості по кредитному ліміту з урахуванням нарахованих та прострочених процентів та комісій (а.с.23). Відповідно до розрахунку позивача станом на 25.03.2019 року відповідачу нараховані: пеня за прострочене зобов`язання 14058,64 грн., заборгованість за пенею за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. - 2950,00 грн., штрафи за невиконання зобов`язань за кредитним договором: 500,00 грн. - фіксована частина штрафу та 927,07 грн. - процентна складова штрафу (а.с.5-6). Законом України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02.09.2014 року № 1669-VII введений мораторій на нарахування пені та штрафів на основну суму заборгованості за кредитними зобов`язаннями. Так, відповідно до ст.2 даного Закону на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають у населених пунктах, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Відповідач [PERSON] відповідно до інформації виконавчого комітету Мирноградської міської ради від 24.05.2019 року зареєстрований у м.Мирнограді Донецької області, тобто у населеному пункті, який внесено до вищевказаного переліку, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 02.12.2015 року за № 1275-р. Оскільки пеня, заборгованість за пенею та штрафи були нараховані позивачем після 14.04.2014 року, у задоволенні вимог позивача про стягнення з відповідача пені за прострочене зобов`язання в сумі 9959,32 грн., заборгованість за пенею за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. - 1886,50 грн., штрафу (фіксована частина) в сумі 250,00 грн. та штрафу (процентна складова) в сумі 778,23 грн., слід відмовити. Таким чином, з відповідача на користь позивача має бути стягнута заборгованість за простроченим тілом кредиту - 1532,84 грн. Згідно довідки МСЕК від 15.11.2017 року, [PERSON] встановлена 2 група інвалідності за загальним захворювання (а.с.44). Відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю. Таким чином не підлягає стягненню з відповідача на користь позивача судовий збір і тому в частині стягнення судового збору з відповідача на користь позивача слід відмовити. На підставі ст.ст.526, 527, 530, 549, 1048, 1050, 1054 ЦК України, ч.1 ст.2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір»,

Outcome: partial