Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-14 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач АТ КБ «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення боргу кредитором спадкодавця і свої позовні вимоги мотивує тим, що 20 липня 2011 року між банком та [PERSON] укладено договір № б/н, за яким останній отримав кредит у розмірі 8000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку, зі сплатою відсотків за користування кредитом згідно умов договору. [INFO] [PERSON] помер. Свої зобов`язання за договором банк виконав у повному обсязі, проте, станом на дату смерті, заборгованість позичальника перед банком становить 7081,25 грн., що складається із заборгованості за кредитом - 7081,25 грн., яку банк, разом з судовим збором, просить стягнути з відповідача [PERSON] , матері померлого. \~ \~ \~ \~Представник позивача позовні вимоги підтримав повністю, просить суд позов задоволити, слухати справу у його відсутність. \~ \~ \~ \~Відповідачка [PERSON] , її представник адвокат Паламаренко Т.І. позовні вимоги не визнали повністю, просять суд в позові відмовити повністю, просять суд слухати справу у їх відсутність. Суду 09.07.2019 року надали відзив на позовну заяву, в якому виклали свої заперечення проти позову та вважають, що немає підстав для задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, так як розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи. 15.11.2018 року ухвалою Зарічного районного суду м. Суми відкрите провадження по справі і призначено підготовче судове засідання на 08.02.2019 року. 08.02.2019 року закрито підготовче судове засідання і призначено справу до судового розгляду на 26.04.2019 року. Справа перебувала в провадженні судді Кривцової Г.В.. 10.05.2019 року справу передано в провадження судді Клименко А.Я.. Справа призначена до розгляду на 30.07.2019 року. Слухання справи відкладалося з різних причин. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов задоволенню не підлягає виходячи з наступного: \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 20 липня 2011 року між банком та [PERSON] укладено договір № б/н, за яким останній отримав кредит у розмірі 8000 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. \~ \~ \~ \~Вказану обставину підтверджено наданою до позову копією заяви від 20 липня 2011 року, яка містить підпис [PERSON] про ознайомлення ним з Умовами та Правилами надання банківських послуг, Тарифами банку та які разом становлять договір про надання банківських послуг. \~ \~ \~ \~Згідно зі статтею 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати кредит позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит і сплатити проценти. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. \~ \~ \~ \~Приписами ч. 1 ст. 530 ЦК України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). \~ \~ \~ \~До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. \~ \~ \~ \~ [INFO] [PERSON] помер. \~ \~ \~ \~За наданим позивачем розрахунком, станом на дату смерті, заборгованість позичальника перед банком становить 7081,25 грн., що складається із заборгованості за кредитом - 7081,25 грн.. Статтею 608 ЦК України передбачено, що зобов`язання припиняється смертю боржника, якщо воно є нерозривно пов`язаним з його особою і у зв`язку з цим не може бути виконане іншою особою. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.ст. 1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Спадкування, тобто перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України), є підставою для універсального правонаступництва у цивільних правовідносинах. У такому разі відбувається зміна суб`єктного складу у правовідношенні, тобто цивільні правовідносини існують безперервно, не припиняючись, відбувається лише заміна одного із їх учасників. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Законодавством визначено, що у подібних випадках відбувається припинення одних правовідносин і виникнення інших, при цьому правовідносини за змістом і природою продовжують існувати за основними своїми характеристиками. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Таким чином, правовідносини, що виникли між банком і боржником (який помер), після його смерті трансформуються в зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем і спадкоємцями боржника й вирішуються в порядку ст. 1282 ЦК України. \~ \~ \~ \~Перелік зобов`язань, які не входять до складу спадщини, визначений статтею 1219 ЦК України, отже зобов`язання за кредитним договором входять до складу спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до приписів ст. 1281 ЦК України у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги. Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги. \~ \~ \~ \~За матеріалами справи, позивачем пред`явлено вимоги до спадкоємця - [PERSON] , шляхом направлення претензії кредитора через держану нотаріальну контору, у строк визначений ст. 1281 ЦК України. Відповідно до листа Першої Сумської державної нотаріальної контори Сумської області від 28 травня 2014 року №1558/02-14 спадкоємицею майна [PERSON] , який помер [INFO] , є мати - [PERSON] , яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . Про наявність кредиторської заборгованості перед ПАТ КБ «ПриватБанк» спадкоємиця повідомлена 28 травня 2014 року. Станом на 28 травня 2014 року спадкоємиця з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину не зверталась. \~ \~ \~ \~Разом з тим, представником відповідача у відзиві на позовну заяву було заявлено вимогу про застосування наслідків спливу позовної давності до вимог позивача. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. \~ \~ \~ \~Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частина четверта статті 267 ЦК України). Цивільне законодавство передбачає два види позовної давності: загальну і спеціальну. \~ \~ \~ \~Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у 3 роки (ст. 257 ЦК України). \~ \~ \~ \~Для окремих видів вимог законом встановлено спеціальну позовну давність. \~ \~ \~ \~Зокрема, ч. 2 ст. 258 ЦК України передбачає, що позовна давність в один рік застосовується до вимог про стягнення неустойки (штрафу, пені). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Частиною 1 ст. 259 ЦК України, передбачено можливість збільшення позовної давності за домовленістю сторін. При цьому договір про збільшення позовної давності укладається у письмовій формі. . \~ \~ \~ \~ За загальним правилом, перебіг загальної та спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1 ст. 261 ЦК України). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Так, за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (ч. 5 ст. 261 ЦК України). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Для обчислення позовної давності застосовуються загальні положення про обчислення строків, що містяться у ст.ст. 252-255 ЦК України. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~При цьому початок перебігу позовної давності пов`язується не стільки зі строком дії (припиненням дії) договору, скільки з певними моментами (фактами), які свідчать про порушення прав особи (ст. 261 ЦК України). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~За змістом цієї норми, початок перебігу позовної давності співпадає з моментом виникнення в зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Стаття 266 ЦК України передбачає, що зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги (стягнення неустойки, накладення стягнення на заставлене майно тощо). \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Таким чином, про порушене право позивачу стало відомо з 03 червня 2014 року, а саме з моменту отримання листа Першої Сумської державної нотаріальної контори Сумської області від 28 травня 2014 року № 1558/02-14, про що свідчить конверт з вхідним штампом. З цієї дати почався перебіг позовної давності за вимогами позивача про стягнення боргу кредитором спадкодавця. \~ \~ \~ \~З позовом до відповідача позивач звернувся лише 01 листопада 2018 року, тобто поза межами строку позовної давності, який закінчився 04 червня 2017 року. \~ \~ \~ \~Матеріали справи не містять обставин, які б свідчили про зупинення, переривання або про наявність підстав для поновлення строку позовної давності, клопотань щодо поновлення строку звернення до суду позивач також суду не заявляв. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Отже, враховуючи вищевикладене, наявність клопотання відповідача про застосування наслідків спливу позовної давності, суд дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити повністю. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Оскільки, у задоволенні позову відмовлено, судові витрати по сплаті судового збору відшкодуванню не підлягають. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed