Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-27 00:00:00

Позивач [PERSON] , з урахуванням уточнень, звернулась до Подільського районного суду м. Києва з позовом, в якому просила змінити прізвище малолітньої дитини [PERSON] , [INFO] з « [PERSON] » на « [PERSON] » та внести зміни в актовий запис про народження № 2526 Подільського районного у м. Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у м. Києві від 19.12.2012 року в графі прізвище дитини « [PERSON] » виключити, записати « [PERSON] ». Позов мотивований тим, що позивач та відповідач перебували з 29.05.2012 року у зареєстрованому шлюбі. У шлюбі у них народилася спільна дитина донька - [PERSON] , [INFO] . Сімейне життя у сторін не склалося, у зв`язку із чим 24.01.2017 року рішенням Подільського районного суду м. Києва шлюб було розірвано. Вказує, що з дня розірвання шлюбу малолітня донька постійно проживає з позивачем, перебуває повністю на її утриманні, батько в свою чергу, проживає окремо, достеменно місце проживання його встановити неможливо, ухиляється від здійснення батьківських обов`язків, не повною мірою виявляє інтересу до внутрішнього світу дитини, не проявляє ініціативи щодо відвідування дитиною різноманітних секцій та розвиваючих заходів, не сприяє достатньому та всебічному розвитку дитини, як особистості; не створює умови для отримання нею освіти, не піклується про стан її здоров`я та не цікавиться щоденним життям дитини, не здійснює матеріальне утримання та не надає будь-яку іншу допомогу тощо. Посилається на те, що дитина наразі перебуває у віковій категорії, яка є найбільш вразливою. Восени 2018 року дитина пішла до першого класу. В цей час у житті дитини значну роль відіграє сім`я, стиль сімейного виховання, який визначається батьківськими ціннісними орієнтаціями, установками, емоційним ставленням до дитини та єдності сім`ї. Позивачка зазначає, що [INFO] у неї народилась друга дитина - [PERSON] , молодша сестра [PERSON] . У старшої сестри почали виникати питання, чому молодша сестра « [PERSON] », як мати, а вона не « [PERSON] ». Пояснення, чому так відбулось, дитину не влаштовують. Крім того, аліменти на свою дитину відповідач почав сплачувати тільки з травня 2018 року, коли заборгованість з аліментів досягла 51 000,00 грн. та був накладений арешт на майно боржника. Станом на момент подачі позовної заяви заборгованість відповідача не погашена. Оскільки позивачка не дійшла згоди з відповідачем щодо зміни прізвища дитини, вимушена була звернутися до суду з даним позовом. Провадження у справі відкрито ухвалою від 07.03.2019 р. з призначенням розгляду в порядку загального позовного провадження. До початку судового засідання позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутності, просила позов задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, про час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не подав, в зв`язку з чим на підставі ст.ст.223, 280 ЦПК України суд постановляє заочне рішення. Представник третьої особи - Подільського районного у м. Києві відділу державної реєстрації актів цивільного стану - в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, суду надано заяву про розгляд справи за відсутності представника відділу, в якій зазначено на те, що з приводу позовних вимог орган ДРАЦС покладається на розсуд суду. Представник третьої особи - Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надали заяву про розгляд справи за відсутності представника. Суд, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов таких висновків. Судом встановлено, що позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі з 29.05.2012 року, від шлюбу сторони мають спільну доньку [PERSON] , [INFO] . Народження дитини зареєстровано Подільським РВ ДРАЦС у м. Києві (актовий запис № 2526 від 19.12.2012 р.). Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 24.01.2017 року у справі №758/5734/16-ц шлюб між сторонами було розірвано. Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 06.04.2017 року у справі №758/143/17 стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] у розмірі 3000,00 грн. щомісячно, починаючи з 30.12.2016 року і до досягнення дитиною повноліття. Відповідно до довідки Подільського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві від 23.06.2018 року вбачається, що станом на 23.06.2018 року заборгованість відповідача зі сплати аліментів становить 51 000,0 грн. У судовому засіданні встановлено, що дитина на даний час проживає та виховується матір`ю [PERSON] . З метою якнайшвидшого вирішення питання про зміну прізвища дитини зважаючи на те, що в житті дитини починається новий етап - навчання в школі, мати дитини звернулася до суду з даним позовом. Згідно частини 3 статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов`язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Відповідно до статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Преамбулою, статтями 5, 9 Конвенції про права дитини встановлено, що дитині для повного і гармонійного розвитку її особи необхідно зростати в сімейному оточені, в атмосфері щастя, любові і розуміння. Держава поважає відповідальність, права і обов`язки батьків належним чином управляти і керувати дитиною щодо здійснення прав дитини і робити це згідно зі здібностями дитини, що розвиваються, держава поважає право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками підтримувати на регулярній основі відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини. Відповідно до статті 28 Цивільного кодексу України, ім`я фізичної особи, яка є громадянином України, складається із прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить. Статтею 145 Сімейного кодексу України визначено, що прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Батьки, які мають різні прізвища, можуть присвоїти дитині подвійне прізвище, утворене шляхом з`єднання їхніх прізвищ. Спір між батьками щодо прізвища дитини може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Частиною 5 статті 148 Сімейного кодексу України, у разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними щодо такої зміни може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов`язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини. Оскільки суд дійшов висновку про необхідність зміни прізвища дитини, то підлягають внесенню зміни у відповідний актовий запис про народження дитини [PERSON] . Враховуючи встановлені обставини справи та аналізуючи досліджені надані сторонами докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що заявлені позивачкою вимоги відповідають інтересам дитини та закону, а відтак, позов підлягає задоволенню. На підставі вищевикладеного, ст.28 ЦК України, ст.ст. 145, 148 СК України,

Outcome: approved