Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-02 00:00:00

Позивач [PERSON] через свого представника адвоката Нестерука Р. В. звернулася в суд з позовом до [PERSON] про відшкодування майнової шкоди. Позов обґрунтовано тим, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Відповідач, будучи власником квартири [ADDRESS] в цьому будинку, впродовж кількох років поспіль систематично, внаслідок безвідповідального ставлення до ремонту сантехнічного обладнання в своїй квартирі затоплює житло позивача. Зокрема, зі змісту акту комісії у складі голови ОСББ «Перемоги, 21» Герасимюк О. В., члена правління ОСББ «Перемоги, 21» Герасимюк В. В., сантехніка [PERSON] від 23 вересня 2020 року вбачається, що при обстеженні квартири [ADDRESS] виявлено залиття з квартири [ADDRESS] : залита стеля у санвузлі та стіна у коридорі, в кутку над дверима є свіжі мокрі сліди розміром 8х7 см та 6х7 см, слід посеред стелі розміром 5х97 см. Також виявлено вже виведений грибок та відремонтована стеля розміром 120х97 см у ванній кімнаті, сліди грибка на стіні при вході в туалет, шпалери здерті для підсихання стіни. Причиною залиття є несправна каналізація у квартирі [ADDRESS] , яка розміщена поверхом вище над квартирою позивача. Згідно з висновком дослідження, складеного 08 грудня 2020 року ТОВ «ВМБ-Нерухомість», вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становить 3\~685,00 гривень. На переконання позивача, відповідальність за належний стан санітарно-технічного обладнання в квартирі [ADDRESS] несе власник цієї квартири, який зобов`язаний контролювати стан каналізації та не допускати затоплення інших квартир. На підставі наведеного позивач просить стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 3\~685,00 гривень заподіяної майнової шкоди, 2800 гривень витрат, пов`язаних з оцінкою вартості відновлювального ремонту, судові витрати позивач просить покласти на відповідача. Ухвалою від 02 червня 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. У своєму відзиві на позов представник відповідача адвокат Носков О. М. зазначає про безпідставність вимог позивача з огляду на таке. Рішенням Луцького міськрайонного суду Волинської від 06 березня 2012 року [PERSON] визнано недієздатним, його опікуном призначено [PERSON] . На переконання представника відповідача, акт обстеження від 23 вересня 2020 року, яким зафіксовано факт залиття квартири позивача, не може бути доказом вини відповідача в спричиненні завданої [PERSON] матеріальної шкоди. Вказаний акт, на думку представника відповідача, складений з порушенням, оскільки законний представник [PERSON] не була присутня при його складанні, а тому не мала можливості повідомити свої аргументи, надати відповідні пояснення. Слід зазначити, що раніше траплялось залиття квартири [ADDRESS] внаслідок несправності каналізації в квартирі [ADDRESS] , що підтверджується довідкою ЖБК №8. Наведене свідчить про відсутність причинно-наслідкового зв`язку між залиттям квартири позивача та діями (бездіяльністю) відповідача. Враховуючи вказані обставини, представник відповідача просить в задоволенні позову відмовити. У відповіді на відзив позивач звертає увагу на те, що у деліктних зобов`язаннях діє презумпція вини заподіювача шкоди, а відповідач в цій справі не довів своєї невинуватості. Підстави складання та форма акта про залиття квартири визначені Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року №76. Акт, який наданий позивачем, в повній мірі відповідає вимогам, які визначені вищевказаними Правилами. Припущення відповідача про те, що залиття квартири відповідача могло відбутись з вини мешканців квартири [ADDRESS] є надуманими та безпідставними. 17 серпня 2021 року на адресу суду надійшли заперечення представника відповідача на відповідь на відзив, в яких сторона відповідача наводить аргументи щодо відсутності вини відповідача в затопленні квартири позивача. Ухвалою суду від 17 серпня 2021 року в справі замінено неналежного відповідача [PERSON] на належного відповідача [PERSON] . Представник позивача [PERSON] адвокат Нестерук Р. В. в судовому засіданні позов підтримав з підстав, які зазначені в позовній заяві, просить позов задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала, просить в його задоволенні відмовити. Представник відповідача [PERSON] адвокат Носков О. М. в судовому засіданні позов заперечував з підстав, які зазначені відзиві на позовну заяву, просить в задоволенні позову відмовити. Заслухавши пояснення учасників процесу, показання свідків, дослідивши у судовому засіданні письмові докази у справі, суд дійшов висновку, що позов не підлягає до задоволення з таких підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1ст.4 ЦПК України). Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст.13 ЦПК України). Суд встановив, що позивач [PERSON] є власником квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Наведене підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 09 лютого 2009 року та копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 13 лютого 2009 року (а.с. 6,7). За технічними характеристиками квартира позивача є двокімнатною, житлова площа складає 26,2 кв. м, кухня, площею 5,7 кв. м, вбиральня 1 кв. м, ванна кімната 2 кв. м та коридор 4,6 кв. м. Квартира розміщена на першому поверсі п`ятиповерхового багатоквартирного будинку (а.с. 8-10). Відповідно до Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 23 вересня 2020 року (далі по тексту рішення - Акт) комісія у складі: голови ОСББ «Перемоги, 21» Герасимюк О.\~В., члена правління ОСББ «Перемоги, 21» Герасимюк В. В., сантехніка [PERSON] встановила факт залиття квартири [ADDRESS] . На час обстеження квартири [ADDRESS] виявлено таке: залита стеля у санвузлі та стіна у коридорі, в кутку над дверима є свіжі мокрі сліди розміром 8х7 см та 6х7 см, слід посеред стелі розміром 5х97 см. Також виявлено вже виведений грибок та зароблена стеля розміром 120х37 см у ванній кімнаті, сліди грибка на стіні при вході в туалет, шпалери здерті для підсихання стіни (а.с. 11). Актом встановлено, що причиною залиття є несправна каналізація у квартирі [ADDRESS] , яка розміщена над квартирою позивача. На час обстеження загально-будинкова та каналізаційні мережі працювали у звичному режимі. Власнику квартири [ADDRESS] рекомендовано замінити сантехніку у вбиральні та досягти домовленості про відшкодування збитків позивачу (а.с. 12). Дослідженням ТзОВ «ВМБ-Нерухомість» від 08 грудня 2020 року встановлено, що внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] водою були пошкоджені стеля та стіни у ванній кімнаті, вбиральні та коридорі, а саме: в коридорі руйнування штукатурного шару внутрішньої поверхні стін, відшарування та руйнування шпалер на стіні над дверима у ванну кімнату та вбиральню; у ванній кімнаті руйнування вирівнюючого шару та фарби на стелі, частково руйнування штукатурного шару внутрішньої поверхні стін; у вбиральні відшарування шпалер на стелі (а. с. 16). За висновком дослідження ТзОВ «ВМБ-Нерухомість» від 08 грудня 2020 року вартість відновлювального ремонту квартири [ADDRESS] становить 3\~685,00 гривень (а.с. 18). Згідно з актом прийому-передачі робіт (наданих послуг) від 08 грудня 2020 року вартість робіт (послуг) ТзОВ «ВМБ-Нерухомість» по проведенню дослідження становить 2800 гривень (а.с. 38). Положеннями ст.22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). У пункті 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Таким чином, стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому, такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в\~\~Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі Правила), передбачено, що в разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Так, згідно з вказаними Правилами акт складається комісією за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, та організації, яка обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника будинку або будинкового комітету і затверджується начальником організації, яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. З тексту Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 23 вересня 2020 року не вбачається, що членами комісії було проведено обстеження квартири [ADDRESS] з метою встановлення причини залиття квартири позивача. В цьому акті не відображено, чи були допущені члени комісії до помешкання відповідача, не зазначено чи була запрошена та присутня відповідач при складанні цього Акту, не вказано конкретних причин залиття квартири позивача. Таке формулювання причини залиття як «несправна каналізація у квартирі [ADDRESS] » без наявності відомостей про обстеження квартири [ADDRESS] , на думку суду, свідчить про недотримання комісією нормативно визначених вимог щодо форми та змісту Акту про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). До членів комісії по складанню Акту про залиття від 23 вересня 2020 року увійшли: голова ОСББ «Перемоги, 21» Герасимюк О. В., член правління ОСББ «Перемоги, 21» Герасимюк В. В. та сантехнік [PERSON] . В матеріалах справи відсутні докази щодо участі в складанні Акту представника організації, яка відповідно до укладеної угоди, обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення. Також суд звертає увагу, що Акт від 23 вересня 2020 року підписаний лише членами комісії та мешканкою квартири [ADDRESS] . При цьому в Акті є ще одна графа для підпису, а саме: «кв. №5 _____ [PERSON] (опікун [PERSON] )», однак ця графа залишилась не підписаною. Причину відсутності в Акті підпису відповідача комісія не зафіксувала. Допитана в якості свідка голова ОСББ «Перемоги, 21» [PERSON] надала показання про те, що перед складанням Акту про залиття квартири від 23 вересня 2020 року вона проводила обстеження квартир 2-3 рази в різні дні. Саме залиття, ймовірно, відбулось за кілька днів до обстеження квартири [ADDRESS] . Акт виданий нею пізніше на прохання мешканки квартири [ADDRESS] , оскільки сусіди не змогли домовитись між собою. Під час обстеження квартири [ADDRESS] конкретну причину затоплення вона встановити не змогла, оскільки не володіє спеціальними знаннями, підлога у вбиральні квартири [ADDRESS] була сухою. Порадившись з сантехніком, який був присутнім під час одного обстеження, висунуто припущення, що причиною залиття могло стати пошкодження унітазу чи сантехнічних вузлів з`єднання під ним, адже саме там було виявлено невелике протікання води. Разом з тим, свідок зазначила, що виявленні несправності сантехніки в квартирі [ADDRESS] були не настільки значними, щоб спричинити ті сліди залиття, які виявлені в квартирі [ADDRESS] . Звідки потрапила вода на стелю квартири позивача свідок не знає, конкретної причини залиття комісією не встановлено. Свідок підтвердила, що відповідач [PERSON] не була присутня при складанні Акту. Зі змісту показань свідка також вбачається, що до складу комісії по складанню Акту не було залучено представника організації, яка обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення. Зазначений в Акті сантехнік [PERSON] не перебуває в трудових відносинах з ОСББ «Перемоги, 21» та був запрошений нею для консультацій. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування згідно з ч. 1 ст. 77 ЦПК України. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях у відповідності до ч. 6 ст. 81 ЦПК України. При цьому, належність доказів правова категорія, яка свідчить про взаємозв`язок доказів з обставинами, що підлягають встановленню як для вирішення всієї справи, так і для здійснення окремих процесуальних дій. Правила допустимості доказів визначають легітимну можливість конкретного доказу підтверджувати певну обставину в справі. Правила допустимості доказів встановлені з метою об`єктивності та добросовісності у підтвердженні доказами обставин у справі, виходячи з того, що нелегітимні засоби не можуть використовуватися для досягнення легітимної мети, а також, враховуючи те, що правосудність судового рішення, яке було ухвалене з урахуванням нелегітимного доказу, завжди буде під сумнівом. Допустимість доказів є важливою ознакою доказів, що характеризує їх форму. Допустимість доказів означає, що обставини справи, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами. Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається саме на осіб, які беруть участь у справі. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи згідно ст.76 ЦПК України. Наведене дає підстави для висновку про те, що Акт про залиття квартири від 23 вересня 2020 року не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем [PERSON] майнової шкоди [PERSON] . Інших доказів неправомірності дій відповідача [PERSON] щодо залиття належної позивачу [PERSON] квартири матеріали справи не містять. Підсумовуючи, суд дійшов висновку, що позивач не довела належними та допустимими доказами завдання їй майнової шкоди внаслідок залиття квартири саме відповідачем [PERSON] , у зв`язку з чим в задоволенні позову [PERSON] до [PERSON] про відшкодування майнової шкоди слід відмовити. Враховуючи, що суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову, то судові витрати в цій справі покладаються на позивача. На підставі наведеного,

Outcome: dismissed