Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-23 00:00:00

позивач АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Свої позовні вимоги представник позивача обґрунтовує тим, що [PERSON] звернувся до АТ КБ «Приватбанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг № б/н від 30.05.2011 року, згідно якої отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. При укладанні договору сторони керувались частиною 1 статті 634 ЦК України. Згідно цієї норми статті ЦК договором\~приєднання є\~договір,\~умови якого\~встановлені однією\~з сторін\~у формулярах\~або інших\~стандартних формах,\~який може\~бути укладений\~лише шляхом\~приєднання другої\~сторони до\~запропонованого договору\~в цілому.\~Друга сторона\~не може\~запропонувати свої\~умови договору.\~Банк у\~повному обсязі\~виконав свої\~зобов`язання\~за договором,\~а саме\~надав відповідачу\~кредит у\~розмірі,\~встановленому договором.\~Однак відповідач\~не надавав\~своєчасно грошові\~кошти для\~погашення заборгованості\~за борговими\~зобов`язаннями\~у зв`язку\~з чим\~утворилася заборгованість.\~06.03.2019\~року відповідач\~та позивач\~підписали Додаткову\~угоду,\~відповідно до\~якої банк\~здійснює анулювання\~частини заборгованості,\~яка зазначена\~в п.\~1.2\~Додаткової угоди,\~якщо клієнт\~здійснить платіж\~в розмірі\~та в\~строки вказані\~в п.\~1.5.2\~Додаткової угоди.\~Строк повернення\~кредиту вказаний\~в п.\~1.3\~Додаткової угоди. Відповідно до\~п.1.6\~угоди вона\~укладається під\~відкладальну обставину,\~а саме\~в разі\~належного виконання\~клієнтом зобов`язань,\~які передбачені\~договором.\~Відповідно до\~п.1.7\~в разі\~порушення клієнтом\~термінів по\~погашенню кредиту,\~зазначених в\~п.1.5.2,\~понад 31\~безперервно:\~1.7.1\~терміном погашення\~кредиту є\~31-й\~день з\~моменту такого\~порушення.\~Відповідач не\~надавав своєчасно\~банку грошові\~кошти для\~погашення заборгованості\~за кредитом,\~відсотками,\~а також\~іншими витратами\~відповідно до\~умов договору.\~Таким чином,\~у порушення\~умов кредитного\~договору,\~а також\~законодавства України,\~відповідач зобов`язання\~за вказаним\~договором не\~виконав,\~у зв`язку з чим станом на 10.12.2020 року у нього утворилась заборгованість у розмірі 64580,90 грн, з яких: 4035,01 грн -\~заборгованість по відсоткам за користування кредитом; 60545,89 грн\~- заборгованість за пенею. Враховуючи викладене, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 64580,90 грн та витрати по сплаті судового збору в розмірі 2270,00 грн. Ухвалою Добропільського міськрайонного суду Донецької області від 24.02.2021 відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд за правилами спрощеного позовного провадження. Представник позивача належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явися, про причини неявки не повідомив. Проте, як вбачається зі змісту позовної заяви, представник позивача, в разі неявки відповідача в судове засідання, не заперечує проти розгляду справи у його відсутність та винесення заочного рішення. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, доказів поважності своєї неявки, відзиву на позовну заяву або заяви про розгляд справи за відсутності відповідача до суду не надходило. Частиною 1 статті 223\~ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. З урахуванням ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до вимог ст.\~280\~Цивільного процесуального\~кодексу України у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У зв`язку з викладеним, враховуючи заяву представника позивача, який не заперечував проти такого вирішення справи, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів і ухвалити заочне рішення, направивши за місцем реєстрації відповідача копію рішення суду для відома. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, приходить до таких висновків. Судом встановлено, що 30.05.2011 року [PERSON] підписав Анкету-заяву, за змістом якої він визнав, що ця заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами становлять укладений між сторонами договір про надання банківських послуг. (а.с.6) 06.03.2019 року між [PERSON] та позивачем було укладено додаткову угоду до кредитного Договору №SAMDN52000071028749 з метою створення сприятливих умов для виконання клієнтом обов`язків по кредитному договору №52000071028749 від 05.12.2012 року. Згідно з п. 1 угоди, сума заборгованості, яка виникла в період з дати укладення договору до дати підписання угоди складає 69100,76 грн. Згідно п. 1.2 банк здійснює спрощення (анулювання) частини заборгованості, що виникла в період з дати надання клієнтові кредиту, а саме здійснює спрощення: відсотків на 0 грн, комісії на 0 грн, пені на 55276,87 грн, штрафу на 609,49 грн. Строк повернення кредиту до 25.09.2019 року. Згідно п. 1.4. процентна ставка по кредиту складає 0,01 %. Згідно п. 1.7. у випадку порушення клієнтом термінів по погашенню кредиту більш ніж на 31 день безперервно терміном повернення кредиту є 31 день з моменту такого порушення. П. 1.7.2. угоди передбачається, що вся заборгованість по кредиту, починаючи з дня наступного за днем повернення кредиту є простроченою. Згідно умов договору списання заборгованості відбувається за умови виконання [PERSON] нових умов погашення заборгованості, передбачених п.1.5 угоди. В іншому разі списання заборгованості та нові проценти не застосовуються. (а.с.7) До додаткової угоди додано графік погашення суми боргу за реструктуризацією на термін 6 місяців від 06.03.2019 року, який підписано [PERSON] та зазначено, що один екземпляр договору ним отримано. (а.с.8) Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості, за відповідачем станом на 10.12.2020 рахується заборгованість в розмірі 64580,90 грн, з яких: 4035,01 грн -\~заборгованість по відсоткам за користування кредитом; 60545,89 грн - заборгованість за пенею. (а.с.5). При цьому, суд враховує, що сторонами погоджено строк повернення кредиту\~25.09.2019, і як наслідок такого після вказаної дати розмір вищевказаної нарахованої заборгованості повинен залишатись незмінним за даних умов, та доданих до справі письмових доказів. Спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Цивільним кодексом\~України (далі ЦК України). Згідно з частиною першою статті 1\~ЦК України цивільні відносини засновані на засадах юридичної рівності, вільного волевиявлення та майнової самостійності їх учасників. Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є справедливість, добросовісність та розумність, що передбачено у пункті 6 частини першої статті 3 ЦК України. Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки та характеризуватися чесністю, відкритістю та повагою до інтересів іншої сторони чи сторін договору. За змістом статей 626, 628\~ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638\~ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Згідно з ч. 1 ст. 509\~ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054\~ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частиною другою статті 1054\~ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). За змістом статті 1056-1\~ЦК України розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до частини першої статті 1048\~ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі ст. 1049\~ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Щодо позовних вимог про стягнення з відповідача заборгованості за пенею, то суд виходить з такого. Частиною 2 статті 615\~ЦК України передбачено, що одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання. Згідно ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Відповідно до ст. 611 ЦК України,у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки. Згідно приписів ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Разом з тим, відповідно ст.\~2\~Закону України\~«Про тимчасові\~заходи на\~період проведення\~антитерористичної операції»\~від 02\~вересня 2014\~року №1669-VII на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам-підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція. Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов`язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції. Згідно з Переліком населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженим розпорядженням Кабінету\~Міністрів України\~від 30\~жовтня 2014\~року №1053-р та від 02 грудня 2015 року №1275-р, м. Добропілля Донецької області віднесено до вказаного переліку. Також Національний банк України своїми листами від 13 жовтня 2014 року № 47-411/58939 та від 05 листопада 2014 року № 18-112/64483 наголошував банкам України про неухильне дотримання вимог Закону України №1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02.09.2014 р., щодо не нарахування пені та штрафів за договорами кредиту під час антитерористичної операції. Тому банк був зобов`язаний скасувати пеню, нараховану на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитним договором, оскільки вони нараховані вже після 14 квітня 2014 року. Таким чином у зв`язку з мораторієм на урахування штрафів на основну суму заборгованості із зобов`язань за кредитним договором, пеня в розмірі 60545,89 грн з відповідача стягненню не підлягає, так як з розрахунку заборгованості вбачається, що вона нарахована позивачем за період з 06.03.2019 року по 10.12.2020 року, тобто після 14 квітня 2014 року. З огляду на викладене, оцінюючи докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити частково, оскільки, відповідач належним чином не виконав зобов`язання за додатковою угодою до кредитного Договору №SAMDN52000071028749 від 06.03.2019 року, укладеним з позивачем, внаслідок чого виникла заборгованість перед позивачем, яка складається із заборгованості по відсоткам за користування кредитом у розмірі 4035,01 гривень. Відповідно до ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тобто з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір пропорційно задоволеним вимогам у розмірі 141,83 грн. На підставі наведеного,

Outcome: partial