Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-23 00:00:00

Позивач АТ «Укрсоцбанк» звернулось до суду з позовом до [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Подільський ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області, Фортечний ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області про скасування арешту майна. В обґрунтування позову вказує, що 06.12.2008 року між позивачем та відповідачем було укладено кредитний договір, відповідно до якого відповідач отримав кредит у сумі 37000 доларів США, та іпотечний договір, відповідно до якого на забезпечення виконання вказаного кредитного договору відповідач передав позивачу в іпотеку належний йому на праві власності житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Через систематичне невиконання боржником умов кредитного договору позивач почав процедуру звернення на предмет іпотеки та 14.12.2018 року право власності на вказаний будинок було зареєстровано за ним. Однак, позивач позбавлений можливості реалізувати зазначене майно, оскільки 22.12.2009 року Ленінським ВДВС Кіровоградського МУЮ та 14.12.2011 року Кіровським ВДВС Кіровоградського МУЮ накладено арешт на вказане нерухоме майно, тобто, порушено права позивача як його власника. За таких обставин, просить звільнити з-під арешту житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що був накладений зазначеними органами державної виконавчої служби. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15.04.2019 року відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) учасників справи. 24.06.2019 року представник позивача подав до суду клопотання, в якому просив позов задовольнити повністю та розглянути справу за його відсутності на підставі наявних доказів та матеріалів. Відповідач 13.06.2019 року подав до суду клопотання, зі змісту якого вбачається, що він позовні вимоги визнає у повному обсязі та просить судовий розгляд справи провести за його відсутності. Представники третіх осіб у судове засідання не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку. Треті особи правом на подання пояснень щодо позову не скористалися. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. За таких обставин, суд вирішує справу на підставі наявних матеріалів та доказів. Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 06.12.2006 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк», правонаступником якого є АТ «Укрсоцбанк», (кредитор) та [PERSON] (позичальник) було укладено договір кредиту № 432/170-ФО1, згідно якого кредитор надає позичальнику у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання грошові кошти у розмірі 37000 доларів США зі сплатою 12,7 % річних з кінцевим терміном погашення 05.12.2031 року (а.с. 11-15). Згідно іпотечного договору від 06.12.2006 року, посвідченого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Балик Т.М., зареєстрованого в реєстрі за № 4707/223 у якості забезпечення виконання зобов`язань за договором кредиту № 432/170-ФО1 [PERSON] передав в іпотеку позивачу житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] (а.с. 15-19). Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 20.06.2019 року № 171070464 право власності АТ «Укрсоцбанк» на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , було зареєстровано 14.12.2018 року на підставі повідомлення про зверенння на стягнення № 109-432/170-ФОІ, виданого 02.04.2018 року АТ «Укрсоцбанк», кредитного договору № 432/170-ФОІ та іпотечного договору від 06.12.2006 року. Згідно відомостей з Державного реєстру Іпотек 06.12.2006 року на вказаний житловий будинок було зареєстровано обтяження - іпотеку, підстава обтяження: іпотечний договір від 06.12.2006 року, іпотекодержатель: АКБ соціального розвитку «Укрсоцбанк», іпотекодавець: [PERSON] . Також, в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна містяться записи № 9377009 від 23.12.2009 року та № 11965400 від 14.12.2011 року про обтяження (арешт нерухомого майна) вказаного житлового будинку постановою б/н від 22.12.2009 року Ленінського ВДВС Кірвоградського МУЮ та постановою б/н від 14.12.2011 року Кіровського ВДВС Кіровоградського МУЮ відповідно (а.с. 55-59). Згідно листа Фортечного ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області від 21.06.2019 року № 29631 станом на 08.06.2019 року у відділі на виконанні не перебувають виконавчі провадження стосовно [PERSON] (а.с. 60). Разом з тим, згідно листа Подільського ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області від 24.06.2019 року № 23105/13.20-38/9 у відділі на виконанні перебувають два виконавчі провадження стосовно [PERSON] . Крім того, на виконанні у відділі перебували 17 виконавчих документів стосовно [PERSON] , які не були виконані (а.с. 61-62). Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, може бути припинення дії, яка порушує право. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Частиною 1 ст. 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 р. № 5 позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Крім того, згідно ст. 3 Закону України «Про іпотеку» іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору. У разі порушення боржником основного зобов`язання, відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно не зареєстровані у встановленому законом порядку або зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом у черговості їх державної реєстрації. Таким чином, право позивача на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки - житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , мало місце до накладання інших заборон щодо відчуження нерухомого майна іпотекодавця, що підтверджується, зокрема, записом у Державному реєстрі іпотек від 06.12.2006 року, зареєстрованого приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Балик Т.М. на підставі договору іпотеки від 06.12.2006 року. З огляду на викладене, беручи до уваги пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки, та те, що арешт, накладений на житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , позбавляє позивача як нового власника права вільно розпоряджатись вказаним майном, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. На підставі ст.ст. 16, 321, 391 ЦК України,

Outcome: approved