Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-15 00:00:00

Позивач [PERSON]Т в листопаді 2015 року звернувся до Києво-Святошинського районного суду Київської області з даним позовом мотивуючи його тим, що 26.08.2015 р. між ним та фізичною особо-підприємцем [PERSON] було укладено договір № ВР 23, за яким останній зобовязався виконати роботи по встановленню металопластикових вікон загальною площею 6,28 кв.м. протягом 24 робочих днів з моменту укладення договору. На виконання умов договору позивачем було сплачено ФОП [PERSON] частину грошових коштів у розмірі 12\~000 грн., 00 коп. Згідно до п. 3.1. Договору виконавець зобов»язується передати у власність виготовлені вироби протягом 24 робочих днів з моменту укладення договору. У разі нестандартної комплектації виробу строк виготовлення виробу збільшується до 40 робочих днів. Але всупереч умовам укладеного договору побутового підряду, відповідач свої зобовязання не виконав. Тому позивач просив розірвати укладений між ним та відповідачем договір від 26.08.2015 р. № ВР 23. Стягнути з відповідача на користь позивача суму завдатку в розмірі 12\~000,00 грн. Стягнути з відповідача на користь позивача неустойку за затримання виконання замовлення в розмірі 252 грн. 00 коп. Стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 10\~000 грн. 00 коп. В судове засідання позивач не з»явився, звернувся до суду із заявою про слухання справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити. Відповідач в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Причин своєї неявки в судове засідання не повідомив. За згодою позивача суд ухвалив провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Суд, заслухавши пояснення осіб які брали участь у розгляді справи, перевіривши матеріали справи, та зібранні в ній докази, знаходить, що позов підлягає до задоволення частково з наступних підстав. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як встановлено в судовому засіданні, 26.08.2015 р. між позивачем та фізичною особо-підприємцем [PERSON] було укладено договір № ВР 23, за яким останній зобовязався виконати роботи по встановленню метало пластикових вікон загальною площею 6,28 кв.м. протягом 24 робочих днів з моменту укладення договору. Згідно до п. 3.1. Договору виконавець зобов»язується передати у власність виготовлені вироби протягом 24 робочих днів з моменту укладення договору. У разі нестандартної комплектації виробу строк виготовлення виробу збільшується до 40 робочих днів. Згідно п. 4.1. вартість робіт за даним договором, за згодою сторін складає 16062,00 грн. На виконання умов договору позивачем було сплачено ФОП [PERSON] частину грошових коштів у розмірі 12\~000 грн., 00 коп.. Згідно п. 4.2. договору за порушення строків виконання робіт за договором, виконавець сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1 % за кожен робочий день прострочення виконання зобов»язань. Однак сої зобовязання за відповідним договором відповідач в передбачені строки не виконала. За правилами ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Стаття 651 ЦК України визначає що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Стаття 10 Закону України «Про захист прав споживачів» визначає що споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов'язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим. У разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Відповідно до постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 12.04.96 «Про практику розгляду цивільних справ за позовами про захист прав споживачів» неустойка (штраф, пеня) стягується лише тоді, коли це передбачено укладеним сторонами договором чи відповідним нормативним актом. Пеня за порушення договору нараховується і стягується у відсотковому відношенні до суми заборгованості за кожний день прострочки, в тому числі за святкові, неробочі й вихідні дні. Неустойка, передбачена п.7 ст.14 Закону «Про захист прав споживачів», застосовується в разі пред'явлення споживачем протягом гарантійного строку вимог про безоплатне усунення недоліків товару, а на випадки затримки задоволення вимог споживача про вжиття інших заходів захисту дія цієї норми не поширюється. Разом з тим, коли споживач у зв'язку з невиконанням виготівником (виконавцем, продавцем) його вимоги про усунення недоліків товару змінює цей захід захисту на інший, він не втрачає права на одержання зазначеної неустойки за період, що передував такій зміні. Так суд,

Outcome: partial