Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-09 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди від затоплення квартири. Мотивувала свої вимоги тим, що вона є власником квартири № 85, розташованої на 6 поверсі будинку № 35-а по вул. Історична у м. Запоріжжя. Поверхом вище, а саме в квартирі № 91 проживає відповідач [PERSON], з вини якого сталося залиття її квартири. У результаті затоплення в квартирі було пошкоджено наступні приміщення: кухня, ванна кімната, туалет. Розмір збитків складає 25570, 00 грн., які позивач просить стягнути на її користь, крім того, просить стягнути моральну шкоду в сумі 5000 грн. та судовий збір в сумі 551,20 грн. Від позивача міститься заява про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач не зявився, хоча викликався судом, про що свідчать повернуті конверти із відміткою «за закінченням терміну зберігання», що розцінюється судом, як відмова цієї особи від отримання судових повісток, внаслідок чого його слід визнати таким, що своєчасно та належним чином був повідомлений про день та час слухання справи, а тому для запобігання тяганини, суд прийшов до переконання про можливість розгляду справи в його відсутність. На підставі наявних у справі доказів, суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. Суд, вивчивши і дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що квартира № 85, розташована у [ADDRESS], на підставі договору міни № 428 М від 19.07.1997 року належить [PERSON] (а.с. 28 -31). За фактом залиття квартири позивача було складено акт від 03.10.2016 року, де зазначено, що причиною залиття даної квартири є халатне ставлення власника квартири № 91 до санітарно-технічного обладнання, а також його несправність (а.с. 6), тобто залиття квартири позивача відбулося з вини власника (наймача) квартири [ADDRESS]. Відповідно до довідки начальника Адресно-довідкового сектору ДМС України в Запорізькій області [PERSON] зареєстрований за адресою: [INFO] з 1991 року (а.с. 80). Згідно положення ст.177 ЖК України, власники житла зобовязані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, а відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить. Відповідно до вимог ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року, споживач зобов'язаний вчасно вживати заходів по усуненню виявлених неполадок. А також згідно вимогам п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572 із змінами внесеними Постановою КМУ від 24 січня 2006 року № 45 власники квартир, а також наймачі, орендарі, зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків згідно їх призначення, зобов'язані дбати про стан санітарно-техничних приладів, утримувати їх у належному стані, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.\~\~ Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно зі\~ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.\~\~ У рішенні Європейського суду з прав людини від 2 грудня 2010 року у справі «Кривицька та Кривицький проти України» ЄСПЛ констатував, що кожен має право на повагу до свого приватного та сімейного життя, до свого житла та кореспонденції. За фактом залиття квартири була проведена оцінка визначення розмірів збитків, завданих обєкту внаслідок затоплення від 29.09.2016 року, розмір збитків складає 25570, 00 гривень, а отже, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідач зобовязаний відшкодувати заподіяну позивачу матеріальну шкоду. Крім того, позивачу завдано моральної шкоди, яка виявилась в тому, що внаслідок залиття, в неї погіршилось самопочуття, через що, вона перебувала на стаціонарному лікуванні, що підтверджується виписним епікризом № 5530, тому позивач оцінює моральну шкоду в розмірі 5000 гривень. Відповідно до п.3 ч.2 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна, таке відшкодування у розмірі, визначеному судом, здійснює особа, яку визнано винною у пошкодженні майна. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується одноразово, незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. При визначенні розміру моральної шкоди суд виходив з вимог\~ст. 1167 ЦК України, та Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування по справах про відшкодування моральної /немайнової/ шкоди» від 31 березня 1995 року п. 9, з яких вбачається, що розмір моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог у залежності від обсягу заподіяних моральних і фізичних страждань, з врахуванням у кожному конкретному випадку ступеня провини відповідача, стан здоровя, ступеню змушених змін у житті потерпілого. З урахуванням обсягу заподіяних моральних страждань, тривалості заподіяння моральної шкоди, необхідності позивача докладати додаткових зусиль для відновлення свого порушеного права, а також інших негативних наслідків, суд вважає, що дана вимога відповідає чинному законодавству, а тому вона підлягає задоволенню Аналізуючи позовні вимоги із існуючими доказами у сукупності, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] підлягає задоволенню у повному обсязі, як законний та обґрунтований. Крім того, відповідно до ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. На підставі викладеного,

Outcome: approved