Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-31 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою, у якій просила зобовязати відповідача Підприємство житлово-комунального господарства «Червонодонецьке» (далі - ПЖКГ [PERSON]») відремонтувати дах будинку №3 по вул.Жовтневій у смт.Червоний Донець Балаклійського району Харківської області; стягнути з ПЖКГ [PERSON]» на її користь 73296 гривень в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири; відшкодувати моральну шкоду в розмірі 20000 гривень; стягнути витрати на виготовлення кошторисної документації в розмірі 1000 гривень та витрати по сплаті судового збору - 942,96 гривень. В уточненій позовній заяві [PERSON] просила стягнути з відповідачів - ПЖКГ [PERSON]») та [PERSON] селищної ради Балаклійського району Харківської області на її користь: 73296 гривень - в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири; 20000 гривень - компенсації моральної шкоди; 1000 гривень - витрат на виготовлення кошторисної документації; 20736,92 гривень, які вона повинна сплатити ПАТ «КРЕДІ [PERSON]» та ПрАТ «СК «УНІКА Життя», і які включають оплату за проведення експертизи; 942,96 гривень -витрат по сплаті судового збору, а також зобовязати відповідачів провести капітальний ремонт даху будинку №3 по вул.Жовтневій у смт.Червоний Донець. В обґрунтування позовних вимог [PERSON] у позовній заяві вказала, що вона є опікуном свого онука - [PERSON], [INFO], який зареєстрований у квартирі за адресою: [ADDRESS]. Будинок, у якому розташована зазначена квартира, знаходиться на обслуговуванні ПЖКГ «Червонодонецьке». Позивач зазначила, що своєчасно вносила оплату за комунальні послуги відповідачу, однак відповідач протягом чотирьох років свої обовязки з надання комунальних послуг виконує неналежним чином. Дах вказаного будинку протікає та потребує капітального ремонту. Вона, починаючи з 2013 року, неодноразово зверталася до відповідача - ПЖКГ «Червонодонецьке» з проханням відремонтувати дах, однак ПЖКГ «Червонодонецьке» не реагувало на її звернення. Вона зробила ремонт у вказаній квартирі на користь [PERSON] та придбала для нього нові меблі. Через несвоєчасне та неналежне виконання ПЖКГ «Червонодонецьке» своїх обовязків щодо ремонту даху, та бездіяльність [PERSON] селищної ради Балаклійського району, відповідальні особи якої не вживали необхідних заходів для усунення протікання даху, у січні 2015 року вказану квартиру було затоплено. Внаслідок цього було пошкоджено електропроводку, стелі, стіни та підлогу в квартирі. Квартира непридатна для проживання, перебуває в аварійному стані та потребує капітального ремонту, вартість якого за висновком спеціалістів складає 27196 грн. Крім того, пошкоджено майно у квартирі: меблі, побутову техніку, палас на загальну суму 46100 грн. Відповідач ПЖКГ «Червонодонецьке» на її звернення відмовився в добровільному порядку відшкодувати завдану шкоду у вигляді грошової компенсації. Крім того, неправомірними діями відповідачів завдано моральну шкоду їй та її підопічному, що полягає у моральних стражданнях, підвищеному психологічному навантаженні, яких вони зазнали внаслідок затоплення квартири, зміни звичного способу життя, хвороби. Заподіяну моральну шкоду вона оцінює в 20000 грн. Нею було витрачено 1000 грн. на оплату послуг ТОВ «Жилдорстрой» з виготовлення кошторисної документації на ремонт квартири, які вона просить стягнути з відповідачів. Вимогу про стягнення з відповідачів 20736,92 гривень позивач обґрунтовує тим, що зазначену суму вона повинна сплатити ПАТ «КРЕДІ [PERSON]» та ПрАТ «СК «УНІКА Життя» за комплексним договором №6/1046091 від 29.07.2015 року, за умовами якого вона отримала у кредит 8681,80 грн. для можливості оплатити проведення експертизи у справі. Кредит вона отримала строком на чотири роки та сума заборгованості за договором, яку вона повинна сплатити до 28.07.2019 року становить 20736,92 грн. Крім того, при подачі позовної заяви нею сплачено 942,96 гривень судового збору, які вона також просить стягнути з відповідачів. Позивач та її представник у судовому засіданні підтримали позовні вимоги, посилаючись на доводи позовної заяви. Позивач вказала, що вона неодноразово зверталася до ПЖКГ «Червонодонецьке» з приводу проведення ремонту даху, однак ремонт проведено несвоєчасно і неякісно, дах протікає до теперішнього часу. Крім того, вона неодноразово зверталася з цього питання до [PERSON] селищної ради. Тому заперечення селищної ради цього факту не відповідають дійсності. У селищній раді складалися акти про стан квартири після залиття. Однак селищною радою не було вжито заходів для усунення протікання даху. Представник відповідача - ПЖКГ «Червонодонецьке» в судовому засіданні заперечувала проти задоволення позову, посилаючись на те, що ПЖКГ «Червонодонецьке» надає послуги населенню на підставі договорів про надання послуг та у відповідності до тарифів на надання послуг. Вказала, що у травні 2015 року ПЖКГ «Червонодонецьке» проводилися роботи з поточного ремонту покрівлі будинку №3 по вул.Жовтневій у смт.Червоний Донець. Після опадів дах не протікав. Покрівля даху зазначеного будинку потребує капітального ремонту. До компетенції підприємства, як балансоутримувача будинку, належать розрахунки коштів, необхідних для проведення капітального ремонту, а не його проведення. Зауважила, що відповідач [PERSON] селищна рада, яка є засновником ПЖКГ «Червонодонецьке», була поінформована про стан покрівлі даху зазначеного будинку, про що свідчать паспорти готовності до роботи в опалювальний період 2013-2014 років, 2015-2016 років. Крім того, вказала, що висновком експерта не встановлено причину затоплення квартири, тому неможливо встановити винних осіб у її затопленні. Зазначила, що позивачем не зазначено доказів на підтвердження розміру завданої залиттям квартири майнової шкоди, та компенсації моральної шкоди, та не підтверджено, що сума 20736,92 гривень, яку позивач повинна сплатити ПАТ «КРЕДІ [PERSON]», повязана з витратами з оплати проведення експертизи. Представник відповідача - [PERSON] селищної ради Балаклійського району в судове засідання не зявився, подав письмові заперечення проти позову, в яких зазначив, що селищна рада, діючи в межах своїх повноважень, затверджувала місцеві програми у сфері житлово-комунального господарства, реалізація яких можлива лише за наявності фінансування. Крім того, вказав, що з жовтня 2013 року позивач не зверталася до [PERSON] селищної ради із заявами про проведення ремонтних робіт. Допитана в якості свідка позивач [PERSON] пояснила, що вона є опікуном [PERSON] Вона за свої грошові кошти зробила ремонт у квартирі свого підопічного, придбала у квартиру нові меблі, однак документи на придбані меблі не збереглися. Внаслідок залиття квартири 15.01.2015 року було пошкоджено електропроводку, стелі, стіни та підлогу, пошкоджено майно у квартирі. Це призвело до того, що у неї погіршилося самопочуття, вона хворіла. З моменту затоплення квартири вона неодноразово зверталася як в усній формі, так і письмово до ПЖКГ «Червонодонецьке» щодо проведення ремонту квартири, але над її проханнями насміхалися. Якщо б ПЖКГ «Червонодонецьке» своєчасно провело поточний ремонт квартири, то залиття квартири можна було уникнути і не було б необхідності у капітальному ремонті. Свідок [PERSON] пояснила, що до неї як до громадського діяча зверталася [PERSON] щодо сприяння у проведенні ремонту покрівлі даху, оскільки на її прохання не реагують. Після залиття вона була у квартири у березні 2015 року. Електричний розподільчий щиток на сходовому майданчику біля квартири був залитий водою, стеля у квартирі обсипалася, меблі були мокрі, стіни вкритті цвіллю. Свідок [PERSON] пояснила, що у січні 2015 року сталося залиття квартири підопічного [PERSON], внаслідок якого було пошкоджено стелю, стіни, підлогу, меблі, електропроводку. [PERSON] викликали «швидку допомогу». Вислухавши пояснення позивача, її представника та представника відповідача - ПЖКГ «Червонодонецьке», свідків, беручи до уваги письмові заперечення відповідача [PERSON] селищної ради, дослідивши надані письмові докази, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини: Відповідно до\~ст.10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В силу ч.1\~ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно зі\~ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При цьому у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. У судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] є опікуном позбавленого батьківського піклування [PERSON], [INFO], що підтверджується копією розпорядження голови Балаклійської райдержадміністрації Харківської області від 16.06.2011 року №291 (том 1, а.с.18). [PERSON] є власником квартири за адресою: [ADDRESS] (том 1, а.с.31, 32). [PERSON] своєчасно та у повному обсязі вносила оплату за надані комунальні послуги ПЖКГ «Червонодонецьке» до залиття квартири у січні 2015 року, що не заперечував у судовому засіданні представник відповідача - ПЖКГ «Червонодонецьке». Згідно акту №9 від 22.01.2015 року комісією у складі працівників ПЖКГ «Червонодонецьке» при обстеженні квартири [ADDRESS] було встановлено, що внаслідок танення снігу на даху вказаного будинку у квартирі затоплена стеля у залі, відклеїлися шпалери, на кухні та у коридорі мокрі стеля та стіни, відклеїлися шпалери, у ванній кімнаті мокра стеля (том 1, а.с.127). Відповідно до акту від 24.01.2015 року, складеного депутатом Червнодонецької селищної ради у присутності сусідів, в ході обстеження квартири [ADDRESS] за зверненням [PERSON] встановлено незадовільний стан усіх кімнат квартири у звязку з тим, що водою з даху пошкоджено меблі, шпалери, мокрі стеля, підлога, стіни, у ванній кімнаті, коридорі та кухні пластикова стеля цвіла, зі стелі постійно капає вода, протікання води на четвертий поверх, неможливість ввімкнення електрики (розподільча коробка залита водою), надмірна вологість (том 1, а.с.129). Як вбачається із заяви [PERSON] від 26.02.2015 року, вона зверталася до ПЖКГ «Червонодонецьке» із проханням відшкодувати їй заподіяну залиттям квартири шкоду в розмірі 73296, та відремонтувати за рахунок коштів підприємства дах будинку (а.с.10, 11). Відповідно до складеного комісією ПЖКГ «Червонодонецьке» акту виконаних робіт №17 від 27.05.2015 року, у травні 2015 року були виконані роботи з ремонту мякої покрівлі над квартирою №118 будинку №3 по вул.Жовтневій. Загальна площа поточного ремонту покрівлі над квартирою складає 61 кв.м. (загальна площа квартири 24,4 кв.м.) (том 1, а.с.148). З метою визначення розміру завданих затопленням квартири збитків позивач зверталася до ТОВ «Жилдорстрой». Відповідно до кошторисної документації вартість ремонту квартири становить 27196 грн. (а.с.35-45). Згідно висновку комплексної судової будівельно-тенічної та електро-технічної експертизи №9973/10335 від 04.03.2016 року, складеного судовими експертами Харківського науково-дослідного інституту ім.Засл.проф.М.С. Бокаріуса, причину затоплення 15.01.2015 року квартири [ADDRESS] визначити не надається можливим у звязку з тим, що з моменту залиття квартири до її обстеження експертами минув значний проміжок часу. Вірогідний розмір завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири на момент проведення експертизи становить 20065 гривень (том 2, а.с.15-32). Відповідно до п.2\~Постанови Пленуму ВСУ №6 від 27.03. 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що її дії були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Суд врахував, що висновком будівельно-тенічної та електро-технічної експертизи №9973/10335 від 04.03.2016 року причинний зв'язок між незадовільним станом покрівлі будинку і залиттям квартири не встановлено. Однак, як вбачається з акту обстеження квартири від 22.01.2015 року, складеного працівниками ПЖКГ «Червонодонецьке», причиною залиття квартири [ADDRESS] стало протікання покрівлі даху будинку внаслідок танення снігу. Таким чином, суд приходить до висновку про наявність безпосереднього причинного звязку між діями відповідача ПЖКГ «Червонодонецьке», який не забезпечив належне технічне обслуговування будинку, зокрема якісного ремонту даху будинку, та шкодою, яка була завдана позивачу внаслідок залиття квартири її підопічного. Висновком експертизи встановлено розмір завданої матеріальної шкоди в сумі 20065 гривень (розмір витрат на виконання ремонтно-будівельних робіт). Однак суд приходить до висновку про стягнення на користь позивача 15972 гривень на відшкодування майнової шкоди у вигляді реальних прямих збитків, оскільки позивачем ремонтних робіт не проведено, крім того, до суми 20065 грн. включено ПДВ і заробітну плату. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками визнаються: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушено, має право на відшкодування завданої йому шкоди. Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно ст.1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Статтею 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 24 червня 2004 року №1875-IV (далі Закон) передбачено, що балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; виконавець - суб'єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Статтею 20 Закону передбачено, що споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров'ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Згідно зі ст.21 Закону, виконавець зобов'язаний, зокрема, здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Відповідно до п.п. 5, 6 ч.2 ст.24 Закону, балансоутримувач зобов'язаний, відповідно, забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, та забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Пунктом 2.1.4. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17 травня 2005 року №76 (далі Правила), передбачено, що профілактичні огляди жилих будинків та їх конструктивних елементів здійснюються відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності. Відповідно до п.2.1.5. та Додатку №2 Правил, періодичність проведення профілактичного обслуговування елементів жилих будинків та граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків, а саме покрівлі, становить 3-6 місяців. Згідно з п. 4.4.8. Правил, м'які покрівлі, що не мають захисних покривних шарів, один раз у 3-6 років покривають захисним шаром (фарбою або мастикою з втопленими у неї дрібним гравієм чи грубозернистим піском тощо). Суд, встановивши фактичні обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дослідивши зібрані у справі докази у їх сукупності, дійшов висновку про достатність підстав для покладення на відповідача ПЖКГ «Червонодонецьке» відповідальності за спричинені залиттям квартири підопічного позивача матеріальні збитки, оскільки саме на ньому лежить обов'язок по контролю за технічним станом будинку, де розміщена квартира [PERSON], шляхом проведення періодичних оглядів, а також проведення капітального і поточного ремонтів. Відповідно до ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Вирішуючи позовні вимоги в частині відшкодування моральної шкоди відповідачем ПЖКГ «Червонодонецьке»,

Outcome: partial