Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до АТ КБ «Приватбанк», Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування у Кіровоградській області, СП «Український мобільний зв`язок», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Подільський ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області про скасування арешту майна. В обґрунтування позову вказала, що після смерті [INFO] її батька [PERSON] , вона звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак 12.12.2018 року нотаріус відмовила їй, у зв`язку з тим, що на спадкове майно померлого накладено арешт Ленінським ВДВС Кіровоградського МУЮ. Зазначила, що з наданих Державним нотаріальним архівом постанов про арешт майна, дане обтяження було накладено у виконавчих провадженнях, стягувачами за якими є відповідачі. Також вказала, що виконавчі провадження, за якими було накладено арешт на майно [PERSON] , завершені та на виконанні у відділі ДВС не перебувають. За таких обставин, просить зняти арешт з нерухомого майна, яке належить [PERSON] Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 11.02.2019 року відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) учасників справи. 06.03.2019 року представник відповідача Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування у Кіровоградській області подала до суду відзив на позовну заяву, в якому вказала, що станом на 03.03.2019 року заборгованість [PERSON] перед Фондом відсутня. 11.03.2019 року представник відповідача АТ КБ «Приватбанк» подав до суду лист, в якому позовні вимоги не визнав, просить відмовити у задоволенні позову та розглядати справу за відсутності представника АТ КБ «Приватбанк». У судове засідання 22.05.2019 року позивач подала заяву, з якої вбачаться, що вона позовні вимоги підтримує в повному обсязі, з підстав, викладених у позовній заяві, просить їх задовольнити та розглядати справу без її участі. Представник відповідача Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування у Кіровоградській області у судове засідання 22.05.2019 року не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку. Представники відповідача СП «Український мобільний зв`язок» та третьої особи у судове засідання не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Відповідач СП «Український мобільний зв`язок» та третя особа правом на подання відзиву на позовну заяву або пояснень щодо позову або відзиву на позов не скористалися. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. За таких обставин, суд вирішує справу на підставі наявних матеріалів та доказів. Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши докази по справі у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що батько позивача [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 04.09.2017 року Кропивницьким міським відділом державної реєстрації смерті ГТУЮ у Кіровоградській області (а.с. 6). Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 22.04.2019 року № 164427775 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно містяться записи про обтяження майна [PERSON], а саме № 292188891, підстава виникнення: постанова Державної виконавчої служби Ленінського району 5949/7 від 28.05.2003, вид обтяження: арешт нерухомого майна та № 29218812, підстава виникнення: постанова аа135971, видана 19.09.2005 Ленінським ВДВС Кіровоградського МУЮ, вид обтяження: арешт нерухомого майна (а.с. 83-84). Також згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 22.04.2019 року № 164440717 в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна міститься запис про обтяження реєстраційний № 10393457, підстава обтяження: постанова від 17.08.2010, Ленінський ВДВС Кіровоградського МУЮ, об`єкт обтяження: невизначене майно, все належне нерухоме майно (а.с. 85). Постановами державних виконавців ДВС Ленінського РУЮ та ДВС Кіровоградського МУЮ про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 26.05.2003 року та від 19.09.2005 року було накладено арешт на 1/2 частину будинку [ADDRESS] . Постановою державного виконавця Ленінського ВДВС Кіровоградського МУЮ про відкриття виконавчого провадження було накладено арешт на все майно, що належить [PERSON] Стягувачами за вказаними виконавчими документами є відповідачі (а.с. 10, 11, 12-13). Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.12.2018 року № 305/02-31 приватний нотаріус Кропивницького міського нотаріального округу Писаковська О.І . відмовила [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки на спадкове майно, яке належить померлому [PERSON] , Ленінським ВДВС Кіровоградського МУЮ накладено арешт (а.с. 7). Як вбачається з листа Подільського ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області від 27.12.2018 року № 43962/13.20-28/12 у відділі на виконанні не перебувають виконавчі документи, за якими боржником є [PERSON] (а.с. 9). Більш того, матеріали виконавчих проваджень боржником за якими є [PERSON] були знищені, що підтверджується актами про вилучення виконавчих проваджень для знищення (а.с. 60-63, 64-67, 68-72). Відповідно до довідки ПАТ КБ «Приватбанк» від 20.07.2017 року № 2VKS0GQP0DMRUSF [PERSON] станом на 20.07.2017 року заборгованості перед банком не мав (а.с. 14). Відповідно до ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно з ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, може бути припинення дії, яка порушує право. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. Частиною 1 ст. 321 ЦК України визначено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 р. № 5 позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Відповідно до ч. 1 ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що у разі закінчення виконавчого провадження (крім офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Частиною 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено виключний перелік підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, а саме: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. При цьому, ч. 5 ст. 59 цього Закону встановлює, що у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Враховуючи встановлені судом обставини, беручи до уваги, що на виконанні у Подільському ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області виконавчі провадження, за якими боржником є [PERSON] , не перебувають, заборгованість боржника [PERSON] перед АТ КБ «Приватбанк» та Управлінням виконавчої дирекції Фонду соціального страхування у Кіровоградській області відсутня, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного, відповідно до ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. 16, 321 ЦК України,

Outcome: approved