Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-02 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом шляхом пред`явлення позовної заяви до [PERSON] , в якому просила розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 07 грудня 2002 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану Комінтернівського районного управління юстиції у м. Харкові, актовий запис №696. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначила, що вона з відповідачем 07 грудня 2002 року зареєструвала шлюб, від якого сторони мають неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Сімейне життя з відповідачем не склалося, у сторін виникали суперечки з різних питань спільного життя, що призвело до втрати почуттів любові та поваги один до одного. Позивач вважає, що сім`я існує формально, збереження шлюбу протирічить її інтересам. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 29 березня 2021 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін; відстрочено [PERSON] сплату судового збору за подання до суду позовної заяви до ухвалення судового рішення у справі. Позивач у судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав у повному обсязі. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 07 грудня 2002 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану Комінтернівського районного управління юстиції у м. Харкові, актовий запис №696, під час державної реєстрації шлюбу позивач своє прізвище змінила з « [PERSON] » на « [PERSON] » (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , видане 07 грудня 2002 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану Комінтернівського районного управління юстиції у м. Харкові). Від шлюбу сторони мають неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] видане 18 травня 2004 року Мереф`янською міською радою Харківського району Харківської області), [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] видане 25 серпня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського районного управління юстиції Харківської області), [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] видане 08 липня 2008 року Мереф`янською міською радою Харківського району Харківської області), [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] видане 20 липня 2010 року Мереф`янською міською радою Харківського району Харківської області), [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] видане 04 жовтня 2012 року виконавчим комітетом Мереф`янської міської ради Харківського району Харківської області), [PERSON] , [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER] видане 16 вересня 2015 року виконавчим комітетом Мереф`янської міської ради Харківського району Харківської області). За змістом положень ч. 1 ст.\~24\~СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст.\~56\~СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим, у зв`язку з чим задовольняє позов. Відповідно до ст.113\~СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач [PERSON] , у своїй заяві просить після розірвання шлюбу її прізвище залишити без змін « [PERSON] ». Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України, а саме судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Частиною 2 статті 133\~ЦПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Відповідно до ч.1 статті 136\~ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Згідно ч.3 ст.136\~ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати. Статтею ст.\~8\~Закону України\~«Про судовий\~збір» передбачено, 1. Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. 2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 29 березня 2021 року позивачу [PERSON] відстрочено сплату судового збору за подання до суду позовної заяви до ухвалення судового рішення у справі. Оскільки суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі, з відповідача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору. Враховуючи, що відповідач є багатодітним батьком, має на утриманні шістьох неповнолітніх дітей, що підтверджується копією посвідчення № [NUMBER] , виданим 06 вересня 2010 року Харківською районною державною адміністрацією, та копіями свідоцтв про народження дітей, на даний час сім`я як малозабезпечена допомогу не отримує (копія довідки Соціального захисту населення Харківської районної державної адміністрації №145 від 25.03.2021), суд на підставі пп. «г» п.2 ч.1 ст.\~8\~ЗУ «Про\~судовий збір» вважає можливим звільнити відповідача від сплати судового збору, відтак, судовий збір підлягає компенсації за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. На підставі викладеного і

Outcome: approved