Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-17 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про визнання дійсним договору купівлі-продажу та визнання права власності. В якій прохала: визнати дійсним договір купівлі-продажу 1/5 частини житлового будинку з господарськими будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] , між [PERSON] та [PERSON] та визнати за, [PERSON] , право власності на 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування позову зазначила, що [PERSON] купила у [PERSON] 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] . Крім того, інша 1/5 частина житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] належить [PERSON] , а 9/40 частини житлового будинку належить [PERSON] За 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями, що розташований за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] сплатила кошти, що слідує із розписок від 10.02.2020, від 24.04.2020. Сторонами було досягнуто домовленості щодо усіх істотних умов договору. Відповідач 24.04.2020 віддала ключі та документи від 1/5 частини житлового будинку з господарськими будівлями, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . В даний час [PERSON] проживає в 1/5 частині даного житлового будинку. Оформити договір купівлі-продажу 1/5 частини житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , позивач не має можливості так, як відповідач відмовляється від нотаріального посвідчення договору купівлі-продажу 1/5 частини даного житлового будинку. [PERSON] письмово запрошувала відповідача з`явитися до нотаріальної контори для оформлення договору купівлі-продажу 1/5 частини житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Між відповідачем та позивачем був укладений договір купівлі-продажу на зазначену вище 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вказаний договір був укладений без наступного нотаріального посвідчення. Відповідач зареєструвала своє право власності на 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Оскільки угода купівлі-продажу була оформлена з порушенням вимог закону в частині її нотаріального посвідчення відповідно до ст.657 ЦК України, а продавець від посвідчення договору ухиляється, тому угода не містить протизаконних умов. Вказана 1/5 частина житлового будинку з господарськими будівлями нікому до моменту укладення із позивачем угоди не продана, не подарована, в спорі та під забороною не перебуває. Від дати укладення з [PERSON] угоди та по теперішній час ніяких претензій з боку продавця або інших осіб щодо недійсності договору не пред`являлися. Факт продажу [PERSON] вказаного нерухомого майна і виконання умов укладеної угоди ніким не оспорюється. В теперішній час позивач не може в повній мірі володіти, використовувати та розпоряджатися 1/5 частиною житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Оскільки, [PERSON] , як покупець повністю виконала умови договору купівлі-продажу, сплатила за придбане майно грошові кошти, фактично володіє об`єктом нерухомості, угода не визнавалась недійсною, а тому вважає, що набула право власності на спірний об`єкт нерухомості і правомірно володіє ним. Між, [PERSON] та відповідачем, [PERSON] було досягнуто домовленості щодо усіх істотних умов договору, які позивач повністю виконала про що свідчать розписки про одержання грошей за 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями, передача ключів та правовстановлюючих документів на 1/5 частину житлового будинку і користування приміщенням за угодою, однак не було забезпечено нотаріального посвідчення договору. В даний час позивачу потрібен правовстановлюючий документ на 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , тому вона і звертається до суду з даним позовом (а.с.1-4). 20 липня 2020 року ухвалою судді відкрито провадження в справі №№554/6526/2020, 2/554/1982/2020. Розгляд справи проводити в спрощеного позовного провадження. Призначено справу до судового розгляду на 13.30 годин на 19 серпня 2020 року (а.с.40, 41). 19 серпня 2020 року ухвалою суду позовну заяву в справі №№554/6526/2020, 2/554/1982/2020 - залишено без руху. Позивач [PERSON] повинна усунути недоліки позовної заяви протягом не більше 5 днів з дня вручення копії ухвали. Відкладено розгляд справи за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання дійсним договору купівлі-продажу та визнання права власності. Призначено справу до судового розгляду на 15 год. 30 хв. на 17 вересня 2020 року (а.с.67, 68). В судовому засіданні представник позивача [PERSON] за ордером [PERSON] позов підтримала, прохала задовольнити. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомлена. Надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, зазначивши, що позов підтримує та прохає задовольнити (а.с.86). В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] за ордером [PERSON]. позовну заяву визнала. Прохала не стягувати з відповідача судові витрати. В судове засідання відповідач [PERSON] , не з`явилася, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомлена. Надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, зазначила, що позов визнає (а.с.87). В судове засідання третя особа [PERSON] , не з`явився, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленим. Надав суду заяву від 17 серпня 2020 року. В якій зазначив, що справу прохає розглядати у його відсутність, позовні вимоги підтримує (а.с.57, 80,81). В судове засідання третя особа [PERSON] , не з`явилася, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомлена. Надала суду заяву від 17 серпня 2020 року. В якій зазначила, що справу прохає розглядати у її відсутність, не заперечує проти задоволення позовних вимог, що була свідком коли [PERSON] сплатила кошти [PERSON] , а [PERSON] передала документи на частину будинку [PERSON] (а.с.56, 82,83). Суд, заслухавши представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову у задоволенні позову повністю. Судом встановлено, що [PERSON] на праві спільної часткової власності належить 1/5 частина житлового будинку з надвірними будівлями по [ADDRESS] , що підтверджується копіями: витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за реєстраційним №134752387 від 17.08.2018; свідоцтва про право на спадщину за законом зареєстроване та видане ПН ПМНО Соляник А.В. 17.08.2018 за реєстровим №3048 (а.с.22,32). Іншим співвласниками житлового будинку за адресою [ADDRESS] є: [PERSON] - 3/5 частин; [PERSON] - 1/5 частин, що слідує із копії : технічного паспорту на житловий будинок від 17 грудня 2010 року; свідоцтва про право на спадщину за законом від 20 грудня 2018 року (а.с.23, 33). Таким чином, будинок адресою [ADDRESS] , належить на праві спільної часткової власності: [PERSON] - 1/5 частина, [PERSON] - 3/5 частин, [PERSON] - 1/5 частина. Будинок за адресою [ADDRESS] , розташований на неприватизованій земельній ділянці, згідно довідки щодо земельної ділянки на території м.Полтави від 07.05.220 за №01-04-03-01/2 Полтавського міського управління земельних ресурсів та земельного кадастру виконкому Полтавської міської ради (а.с.34). Як слідує із оригіналу розписки від 10.02.2020, засвідчена підписом [PERSON] : 10.02.2020 [PERSON] отримала від [PERSON] 4 000 доларів США за продану 1/5 частину будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Гроші отримала в повному обсязі. Претензії до покупця немає (а.с.64). Як слідує із копії розписки, яка не містить дати та підпису [PERSON] : [PERSON] отримала від [PERSON] грошові кошти у сумі 25 000 грн. за продану 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Оплата проведена в повному розмірі. Претензій до [PERSON] не має (а.с.35). 24.04.2020 між [PERSON] та [PERSON] складено в простій письмовій формі договір купівлі-продажу житлового будинку з господарськими будівлями, та земельної ділянки, які розташовані за адресою: [ADDRESS] . Згідно якого, [PERSON] купила у [PERSON] 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями, які розташовані за адресою [ADDRESS] . Сторони домовилися, що [PERSON] продала [PERSON] 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями, які розташовані за адресою: [ADDRESS] за 25 000 грн., а також передала ключі від 1/5 частини житлового будинку. [PERSON] сплатила [PERSON] 25 000 грн. за куплену 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями, яка розташована за адресою [ADDRESS] . Також сторони домовилися, що повинні до 24.06.2020 оформити договір купівлі-продажу житлового будинку у нотаріальній конторі. У разі ухилення від нотаріального оформлення договору купівлі-продажу 1/5 частини житлового будинку з господарськими будівлями, у строк [PERSON] вимушена буде вирішувати спір у судовому порядку (а.с.36). Таким чином, між [PERSON] та [PERSON] складено в простій письмовій формі договір купівлі-продажу житлового будинку з господарськими будівлями, та земельної ділянки, які розташовані за адресою: [ADDRESS] , котрий нотаріально не посвідчений. Як слідує абзацу 5 договору сторони повинні до 24.06.2020, оформити договір купівлі-продажу у нотаріальній конторі. Як слідує із листа [PERSON] від 28.05.2020, надісланого простою кореспонденцією через Укрпошту : 10.09.2017 вона, [PERSON] купила у [PERSON] 1/5 частину житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходяться за адресою [ADDRESS] . За частину купленого будинку [PERSON] сплатила кошти, в повному обсязі, що підтверджується розпискою, яку написав ваш чоловік. Продавець [PERSON] віддав їй, [PERSON] ключі від будинку, та правовстановлюючі документи на 1/5 частину житлового будинку, але договір купівлі продажу на частину житлового будинку вона з ним не оформила в нотаріальному порядку, так як продавець [PERSON] [INFO] помер. Так як ви є спадкоємцем першої черги після померлого чоловіка, прошу Вас прибути до ПН Полтавського МНО Соляник А.В. 10.06.2020 на 10.00 годин ранку для оформлення договору купівлі-продажу 1/5 частину житлового будинку (а.с.29, 30). Таким чином, [PERSON] 10.09.2017 купила у [PERSON] (чоловіка [PERSON] ), котрий помер, житловий будинок з господарськими будівлями, та земельної ділянки, які розташовані за адресою: [ADDRESS] . При цьому суду не надано доказів отримання зазначеного листа [PERSON] . Як слідує із листа від 08.06.2020 за підписом [PERSON] , [PERSON] повідомила [PERSON] про не бажання прибути до нотаріальної контори, так як вони виконали всі умови договору (а.с.65). При цьому суду не надано доказів направлення вищезазначеного листа [PERSON] та отримання зазначеного листа [PERSON] . Статтею 657 ЦК України, встановлено, що договір купівлі-продажу житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі. Відповідно до ч. 3 ст. 640 ЦК України, договір, що підлягає нотаріальному посвідченню, є укладеним з дня такого посвідчення. Статтею 205 ЦК України передбачені дві форми правочинів - усна і письмова, хоча він може бути укладений і внаслідок вираження волі сторонами мовчанням. Якщо правочин повністю або частково виконаний однією із сторін, а інша ухиляється від його нотаріального посвідчення, суд відповідно до п.2 ст.220 ЦК України за вимогою сторони, що виконала правочин (або її правонаступника), може визнати його дійсним. Правила ст.220 ЦК України не поширюються на правочини, які підлягають нотаріальному посвідченню та державний реєстрації, оскільки момент вчинення таких правочинів відповідно до ст.ст.210, 640 ЦК України пов`язується з державною реєстрацією, тому вони є неукладеними і такими, що не породжують для сторін права та обов`язки. Однією з умов застосування ч. 2 ст. 220 ЦК України та визнання правочину дійсним в судовому порядку є встановлення судом факту безповоротного ухилення однієї із сторін від нотаріального посвідчення правочину та втрата стороною можливості з будь-яких причин нотаріально посвідчити правочин. Згідно ст. 334 ЦК України, право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним. Якщо договір про відчуження майна підлягає державній реєстрації, право власності у набувача виникає з моменту такої реєстрації. Ст. 182 ЦК України встановлено, що право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Згідно ст. 210 ЦК України, правочин, який підлягає державній реєстрації, є вчиненим з моменту його державної реєстрації. Ст. 657 ЦК України встановлено, що договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Відповідно до п. 13 постанови пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009, з підстав недодержання вимог закону про нотаріальне посвідчення правочину нікчемними є тільки правочини, які відповідно до чинного законодавства підлягають обов`язковому нотаріальному посвідченню. Вирішуючи спір про визнання правочину, який підлягає нотаріальному посвідченню, дійсним, судам необхідно враховувати, що норма частини другої статті 220 ЦК не застосовується щодо правочинів, які підлягають і нотаріальному посвідченню, і державній реєстрації, оскільки момент вчинення таких правочинів відповідно до статей 210 та 640 ЦК пов`язується з державною реєстрацією, тому вони не є укладеними і не створюють прав та обов`язків для сторін. При розгляді таких справ суди повинні з`ясувати, чи підлягає правочин обов`язковому нотаріальному посвідченню, чому він не був нотаріально посвідчений, чи дійсно сторона ухилилася від його посвідчення та чи втрачена така можливість, а також чи немає інших підстав нікчемності правочину. У зв`язку з недодержанням вимог закону про нотаріальне посвідчення правочину договір може бути визнано дійсним лише з підстав, встановлених статтями 218 та 220 ЦК. Інші вимоги щодо визнання договорів дійсними, в тому числі заявлені в зустрічному позові у справах про визнання договорів недійсними, не відповідають можливим способам захисту цивільних прав та інтересів. Такі позови не підлягають задоволенню. Зазначене узгоджуються з правовими позиціями, висловленими в Постановах Верховного Суду України від 18 квітня 2011 року № 6-28гс11, від 19 червня 2013 року № 49цс13, від 30 січня 2013 року у справі № 6-162цс12, а також у Постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 листопада 2018 року, справа № 317/4238/16-ц, провадження № 61-32341св18, Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 червня 2018 року, справа № 693/1230/16-ц, провадження № 61-6842св18, Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 лютого 2018 року, справа № 500/2066/16-ц, провадження № 61-3410св18, Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 жовтня 2018 року, справа №647/2028/16-ц, провадження № 61-15170св18, Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 березня 2018 року, справа № 522/5723/14-ц, провадження № 61-4395св18. Саме по собі небажання сторони нотаріально посвідчувати договір, її ухилення від такого посвідчення з причин відсутності коштів на сплату необхідних платежів та податків під час такого посвідчення не може бути підставою для застосування частини 2 статті 220 ЦК України. Такий правовий висновок викладено у Постанові Верховного Суду України від 06 вересня 2017 у справі № 6-1288цс17. На підставі викладеного, договір купівлі-продажу об`єкту нерухомого майна, підлягає обов`язковому нотаріальному посвідченню, через що позовні вимоги про визнання дійсним договору купівлі-продажу не підлягають задоволенню. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. На підставі викладеного, позивачем не надано доказів суду, що відповідач дійсно ухилилася від його посвідчення та чи втрачена така можливість, через що позовні вимоги про визнання дійсним договору купівлі-продажу не підлягають задоволенню. На підставі викладеного, оскільки відсутні підстави для визнання дійсним договору купівлі-продажу об`єкту нерухомого майна, у зв`язку із чим відсутні підстави для визнання права власності на це майно, як похідної вимоги, тому суд вважає, що необхідно відмовити у задоволенні вимог повністю. На підставі викладеного, суд приходить до висновку в позовних вимогах [PERSON] до [PERSON] про визнання дійсним договору купівлі-продажу та визнання права власності відмовити повністю. Судові витрати у справі сплачені позивачем при подачі позовної заяви до суду складають 2 071 грн. 80 коп. (а.с.37, 72). Відповідно до п.2 ч.2 ст. 141 ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі відмови в позові покладаються на позивача. Також стягнути з [PERSON] судові витрати сплачені позивачем при подачі позову.

Outcome: approved