Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , визначивши третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полєжаєву Н.П., про визнання права власності в порядку спадкування на 1/6 частину квартири [ADDRESS] , посилаючись на те, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після якого залишилися спадкове майно, зокрема, і Ѕ частина квартири [ADDRESS] . У видачі свідоцтва про право на спадщину приватним нотаріусом їй було відмовлено, у зв`язку із тим, що з поданих документів неможливо встановити правовий режим належності квартири, з цих підстав змушена звернутися до суду з позовом. Ухвалою суду від 18 лютого 2019 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження. Відповідач [PERSON] подала до суду відзив на позов, в якому зазначила, що спір виник внаслідок того, що позивач не скористалася своїм правом на оформлення спадкових справ в адміністративному порядку, а не внаслідок порушення її прав з боку відповідачів. Доводи позивача про безпідставне не вирішення судом під час розгляду справи № 554/8992/17 її прав про спадкування, не заслуговують на увагу, оскільки вона свої права у цій справі не заявляла. Разом з тим, проти позову не заперечує, однак заперечує проти стягнення з неї судових витрат, так як спір виник не з її вини. Ухвалою суду від 14 травня 2019 року закрито підготовче засідання по справі. У судовому засіданні позивач [PERSON] позов підтримала у повному обсязі з підстав, зазначених у позові, на стягненні з відповідачів судового збору не наполягала. Представник позивача [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] у судове засідання повторно не з`явилися, від останньої надійшла заява про повторне відкладення судового засідання. Зважаючи на те, що неявка вказаних осіб є повторно, суд відповідно до п.2 ч.3 ст. 223 ЦПК України розглянув справу за їхньої відсутності. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON] у судовому засіданні проти задоволення позову не заперечувала, однак прохала не покладати на відповідача судові витрати. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Полєжаєва Надія Пантелеймонівна, викликалася у судове засідання належним чином, однак рекомендований лист повернувся із відміткою не працює (а.с.72). Заслухавши учасників справи, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами, суд прийшов до висновку про задоволення позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , про що Шевченківським районним у місті Полтаві відділі ДРАЦС ГТУЮ у Полтавській області видане свідоцтво про смерть серії [NUMBER] від 07 грудня 2016 року (а.с.17). Позивач [PERSON] є дочкою померлого [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] виданим Полтавським міським бюро ЗАГС 27 липня 1971 року та довідкою № 3/69-368 від 17.10.2003 року, згідно якої [PERSON] уклала шлюб із [PERSON] 07 грудня 1991 року та їй присвоєно прізвище « [PERSON] » (а.с.11-12). За життя [PERSON] був власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується договором міни від 14.10.2002 року, посвідченим державним нотаріусом Другої Полтавської державної нотаріальної контори Фастовець І.В., зареєстрованим за № 2-3028 (а.с.20-21). Рішенням Октябрського районного суду м.Полтави від 20 квітня 2018 року (справа № 554/8992/17), яке залишене без змін Постановою Апеляційного суду Полтавської області від 24 липня 2018 року, встановлено, що [PERSON] був власником Ѕ частки вказаної квартири. Вказаним рішенням за [PERSON] визнано право власності в порядку спадкування на 1/6 частину квартири [ADDRESS] після смерті батька [PERSON] та за [PERSON] , дружиною померлого, визнано право власності на 2/3 частки зазначеної квартири (а.с.83-85). Після смерті останнього із заявами про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полєжаєвої Н.П. звернулися [PERSON] , [PERSON] , які є дітьми спадкодавця, та [PERSON] , яка є його дружиною, які є спадкоємцями першої черги за законом на підставі ст. 1261 ЦК України. Постановою приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Полєжаєвої Н.П. від 19 жовтня 2017 року у видачі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] відмовлено, оскільки з поданих документів не було можливості встановити правовий режим належності спірної квартири. Спадкоємці взаємної згоди щодо поділу спадкового майна не дійшли (а.с.37). Відповідно п.1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. Згідно зі ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Положеннями ст.1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). На підставі вимог ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1277 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки, що слідує зі змісту ч.1 ст. 1261 ЦК України. Зі змісту ч.1 ст. 1267 ЦК України слідує, що частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Зважаючи на те, що після смерті [INFO] [PERSON] залишилося спадкове майно, яке складається із Ѕ частини квартири [ADDRESS] , а спадкоємцями першої черги за законом, які прийняли спадщину, є його діти [PERSON] , [PERSON] та дружина [PERSON] , вони мають право на спадкування Ѕ частини вказаної квартири у рівних частках, тобто по 1/6 частині. Враховуючи, що у видачі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] відмовлено у зв`язку із неможливістюі встановити правовий режим належності спірної квартири, так як спадкоємці взаємної згоди щодо поділу спадкового майна не дійшли, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та задоволення позову у повному обсязі. При вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує, що позивач не наполягала на їх стягненні з відповідачів, а тому покладає їх на позивача [PERSON] .

Outcome: approved