Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] треті особи без самостійних вимог на предмет спору ОКВП «Дніпро-Кіровоград», [PERSON], [PERSON] про усунення перешкод, зазначивши на обгрунтування позовних вимог, що на підставі договору довічного утримання від 21 жовтня 2001 року №2-4423 вона є власником 1/2 частини домоволодіння [ADDRESS]. Власником іншої 1/2 частини домоволодіння на підставі договору дарування від 05 липня 2004 року №1-1523 є [PERSON] Крім того, позивач зазначила, що 05 серпня 2014 року вона звернулася до ОКВП «Дніпро-Кіровоград» з метою підключення своєї половини будинку до вуличної водопровідної мережі, в свою чергу ОКВП «Дніпро-Кіровоград» було направлено працівників для перевірки технічних умов будинку та підключення до водопостачання, однак відповідач, безпідставно почав чинити перешкоди у роботі працівникам, тим самим не дав змоги останнім перевірити технічні умови для подальшого підключення її (позивача) частини будинку до водопровідної мережі. 07 серпня 2014 року ОКВП «Дніпро Кіровоград» надало їй відповідь, у якій зазначено, що для підключення її половини будинку до водопровідної мережі необхідно замовити технічні умови, та до даних документів необхідно додати письмовий дозвіл чи відмову господаря другої половини будинку, завіреного головою квартального комітету, або рішення суду про вирішення питання проведення водопровідного вводу по спільній земельній ділянці. Разом з тим, відповідач не надає ні письмовий дозвіл, ні відмову, тим самим чинить їй перешкоди у підключенні своєї частини будинку до системи водопостачання. Окрім того, позивач зазначила, що вона мала намір встановити зливну яму на своїй земельній ділянці, однак відповідач не надав працівникам можливості виконати свою роботу, чинивши їм перешкоди у їх роботі. З огляду на викладене вище, та з посиланням на Закон України «Про питну воду та питне водопостачання», Правила користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27.06.2008 року №190, позивач просила зобов'язати відповідача не чинити їй перешкод у підключенні до вуличної водопровідної мережі 1/2 частини будинку за адресою [ADDRESS], що належить їй на праві власності; зобов'язати відповідача не чинити перешкод у встановленні зливної ями за адресою [ADDRESS]; зобов'язати відповідача не чинити перешкод в одержанні технічних умов для підключення до вуличної водопровідної мережі і для зливної ями та укладення договору на водопостачання на 1/2 частину будинку за адресою [ADDRESS], що належить їй на праві власності. Позивач та в її інтересах представник під час судового розгляду справи позовні вимоги зменшили в частині зобов'язання відповідача не чинити перешкод в одержанні технічних умов для встановлення зливної ями, вказуючи на те, що чинним законодавством не передбачено отримання технічних мов для встановлення зливної ями, в іншій частині позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини, зазначені в позові, просили їх задовольнити. Відповідач та в його інтересах представник позовні вимоги не визнали, вважаючи їх не обгрунтованими та безпідставними, а заявлені позивачем позовні вимоги такими, що не направлені на захист прав позивача, просили відмовити позивачу в задоволенні позову, зазначивши на обгрунтування заперечень, що в матеріалах справи належні та допустимі докази, що підтверджують те, що відповідач не надає позивачу письмову відмову відсутні, крім того, позивачем шляхом надання суду належним доказів не доведено правомірність підключення позивача до централізованих систем водопостачання за відсутності технічних умов на підключення до вуличної водопровідної мережі, відсутній графічний матеріал із нанесенням відповідних інженерних мереж та місць приєднання до них житлового будинку. Крім того, в матеріалах справи відсутні докази того, що позивачу відмовлено в одержанні технічних умов для підключення до вуличної водопровідної мережі, а так само відмовлено в укладенні договору на водопостачання. Треті особи без самостійних вимог на предмет спору ОКВП «Дніпро Кіровоград», [PERSON] в судове засідання не з'явилися, повідомлені належним чином про час та місце судового розгляду справи, подали заяви про розгляд справи за їх відсутності. Третя особа без самостійних вимог на предмет спору [PERSON] під час судового розгляду справи підтримала позицію відповідача, просила відмовити в задоволенні позову. Заслухавши пояснення позивача та в її інтересах представника, заперечення проти позову відповідача та в його інтересах представника, третя особу без самостійних вимог на предмет спору [PERSON], дослідивши докази по справі в їх сукупності, з'ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, виходячи з положень ст.10 та ст.11 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до положень ст.ст.55, 124 Конституції України, ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення, під якими розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений ст.16 ЦК України. Відповідно до ст.386 ЦК України держава забезпечує рівний захист прав усіх суб'єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню. Відповідно до ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Зазначене право власника майна здійснюється шляхом пред'явлення негаторного позову про захист порушеного права, при цьому, предметом негаторного позову може бути вимога власника, який володіє майном, до третіх осіб про усунення порушень його права власності, що перешкоджають йому належним чином користуватися, розпоряджатися цим майном тим чи іншим способом. В свою чергу, підставою негаторного позову слугують посилання позивача на належне йому право користування і розпорядження майном, а також факти, що підтверджують дії відповідача у створенні позивачеві перешкод щодо здійснення ним цих правомочностей. З огляду на зазначене, право власності як абсолютне право має захищатися лише при доведенні самого факту порушення. Судом встановлено, підтверджується матеріалами справи та не заперечувалося сторонами по справі, що позивач [PERSON] на підставі договору довічного утримання від 12 жовтня 2001 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Кіровоградської державної нотаріальної контори Звіздун Н.К., зареєстровано в реєстрі за №2-4423, є власником 1/2 частини жилого будинку з надвірними будівлями, що знаходиться у [ADDRESS]. Відповідач [PERSON] на підставі договору дарування від 05 липня 2004 року, посвідченого державним нотаріусом Першої Кіровоградської державної нотаріальної контори Латушкіною О.О., зареєстровано в реєстрі за №1-1523, є власником іншої 1/2 частини жилого будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в будинку [ADDRESS]. Відповідно до рішення народного суду Ленінського району м.Кіровограда від 18 листопада 1981 року було розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] (батьками сторін), визнано за [PERSON] право власності на 1/2 частину будинку по [ADDRESS] та виділено в натурі, крім того, виділено [PERSON] та [PERSON] в користування земельні ділянки по 14 кв.м за вказаною адресою кожному, двір та в'їзд залишено у спільному користуванні. Судом також встановлено, що за вказаною адресою [ADDRESS] фактично проживає відповідач [PERSON] та член його сім'ї [PERSON] Позивач [PERSON] зареєстрована та проживає за адресою [ADDRESS]. Власник майна вправі звернутися до суду з позовом про усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, при цьому, останній вправі вимагати усунути існуючі перешкоди чи зобов'язати відповідача утриматися від вчинення дій, що можуть призвести до виникнення таких перешкод. Так, позивач, посилаючись на наявність у неї права власності на 1/2 частини будинку [ADDRESS], пред'явила позовні вимоги про зобов'язання відповідача не чинити їй перешкоди у підключенні до вуличної водопровідної мережі, одержанні технічних умов для підключення до вуличної водопровідної мережі та укладення договору на водопостачання. Відповідно до ст.317 ЦК України власникові належать право володіння, користування та розпорядження своїм майном. Власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд (ст.319 ЦК України), при цьому, здійснюючи щодо належного на праві власності майна будь-які дії, останні (дії) не повинні суперечити закону і не порушувати права інших осіб та інтересів суспільства, тим самим визначається, що правомочності власника не є безмежними, закон може встановлювати певні обмеження здійснення права власності. Такі обмеження встановлюються з метою забезпечення рівноваги в суспільстві та здійснення майнових прав усіма суб'єктами права. Межі здійснення цивільних прав визначають правомірну поведінку особи, так як її дії в межах цивільних прав підлягають правовому захисту, на відміну від дій, вчинених поза межами права. З огляду на викладене, судом відзначається, що порядок приєднання та користування питною водою з комунальних водопроводів визначається Правилами користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27 червня 2008 року №190, зареєстровано в Мін'юсті 07 жовтня 2008 року за №936/15627, за якими для приєднання до систем централізованого водопостачання та водовідведення замовнику таких послуг надаються технічні умови. Для одержання технічних умов замовник послуг з централізованого водопостачання та водовідведення подає до виробника таких послуг: заяву; опитувальний лист за формою згідно з додатком 2; ситуаційний план з визначенням місця розташування земельної ділянки на відповідній території. Технічні умови мають містити графічний матеріал із нанесенням відповідних інженерних мереж та місць приєднання до них об'єкта будівництва. Виробник послуг з централізованого водопостачання та водовідведення видає замовнику технічні умови згідно з поданою заявою протягом десяти робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви з урахуванням потужностей споруд та пропускної спроможності мереж систем централізованого водопостачання та водовідведення, із зазначенням умов для проектування вводу: місця приєднання, місця розташування водомірного вузла, умов для влаштування проміжного резервуара і насосів - підвищувачів тиску. Вартість послуг з надання технічних умов на приєднання до централізованих систем водопостачання та водовідведення визначається на підставі обґрунтованих трудовитрат та вартості одного людино-дня. (п.п.4.1, 4.2 Розділу 4 Правил). Виробник послуги приймає повний пакет документів, доданих до заяви замовника, та в подальшому заява направляється до відповідних відділів виробника для розроблення технічних умов. При виявленні відсутності деяких документів весь пакет документів повертається замовнику. Після оплати замовником вартості опрацювання пакету документів виробник видає замовнику технічні умови, в яких, з урахуванням потужностей споруд та пропускної спроможності мереж систем централізованого водопостачання та водовідведення, зазначаються умови для проектування вводу: місця приєднання, місця розташування водомірного вузла з водолічильником або витратоміром іншого типу, які занесені в Державний реєстр засобів вимірювальної техніки, умови для влаштування проміжного резервуара і насосів - підвищувачів тиску, інші умови згідно Правил. При видачі технічних умов замовнику обов'язково надається технічне завдання на встановлення вузла обліку, яке є додатком до технічних умов. Разом з тим, позивачем не доведено, що вона в порядку, передбаченому зазначеними Правилами, зверталася з відповідною заявою та доданими до заяви документами до виробника послуг ОКВП «Дніпро Кіровоград» про отримання технічних умов, відсутні докази оплати вартості технічних умов, більш того, технічні умови на підключення до вуличної водопровідної мережі відсутні, листом від 10 березня 2015 року, адресованому позивачу, ОКВП «Дніпро Кіровоград» зазначив, що технічна можливість підключення до централізованих систем водопостачання житлового будинку існує, однак в зазначеному листі, який носить інформаційний характер, не відображено графічний матеріал із нанесенням відповідних інженерних мереж та місць приєднання до них 1/2 частини житлового будинку, належного позивачу. Тим самим, позивачем не доведено, що підключення до централізованих систем водопостачання 1/2 частини житлового будинку, належного останній, не завдасть шкоди відповідачу, як співвласнику іншої частини житлового будинку [ADDRESS]. Більш того, як на підстави позовних вимог позивач посилалася на те, що відповідач не надає письмовий дозвіл або ж письмову відмову на підключення її частини будинку до вуличної водопровідної мережі, зазначаючи також про те, що в серпні 2014 року вона звернулася до відповідача з письмовим клопотанням про надання письмового дозволу власника другої половини будинку, завірений квартальним комітетом, при цьому, як встановлено під час судового розгляду справи, позивачем не було приєднано до клопотання лист-роз'яснення ОКВП «Дніпро Кіровоград» від 07 серпня 2014 року №825/02/к про те, які документи необхідно подати для того, щоб замовити технічні умови, тим самим відповідач не був обізнаний про те, що ОКВП «Дніпро Кіровоград» вимагає надання письмової відмови (згоди) власника другої половини будинку, завіреної квартальним комітетом. Окремо судом відзначається, що положеннями Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27 червня 2008 року №190, зареєстровано в Мін'юсті 07 жовтня 2008 року за №936/15627, зокрема, п.п. 4.7, 4.8 Правил визначено, що приєднання мереж водопостачання та водовідведення субспоживачів до мереж споживачів здійснюється згідно з порядком, наведеним у пунктах 4.1 - 4.6 цих Правил; Виробник узгоджує приєднання водопровідних вводів субспоживачів до водопровідних мереж споживачів за умови наявності згоди споживачів, тобто зазначені положення Правил визначають отримання згоди споживачів (в даному випадку відповідача), які вже приєднані до водопровідних мереж на приєднання до них водопровідних вводів споживачів (в даному випадку позивача), які мають намір приєднатися до мереж водопостачання, тобто, іншими словами, у випадку, якщо замовником послуг водопостачання пропонується прив'язка до комунальних систем шляхом підключення до існуючого водопроводу іншого абонента, в такому випадку водоканал узгоджує таке приєднання замовнику за умови наявності згоди абонента, через мережу якого пропонується підключення. В іншому випадку, коли замовником послуг водопостачання пропонується прив'язка до систем водопостачання шляхом підключення до централізованої мережі через земельну ділянку іншого землекористувача або земельну ділянку, яка перебуває у спільній частковій власності, для отримання технічних умов необхідно надати виробнику або укладений договір земельного сервітуту, або письмову згоду інших співвласників на використання земельної ділянки для прокладення водопроводу до житлового будинку. Підстави позову визначає позивач і такими є обставини, якими позивач обгрунтовує свої позовні вимоги, у зв'язку з чим та в силу принципу диспозитивності цивільного процесу, суд не наділений повноваженнями змінювати підстави позову, на відміну від застосування норми закону, яку суд може змінити, якщо її дія не поширюється на правовідносини сторін. В свою чергу, пред'являючи вимогу до відповідача про зобов'язання останнього не чинити перешкоди в одержанні технічних умов для підключення до водопровідної мережі позивач в порядку ст.ст.59, 60 ЦПК України не надала суду доказів про те, що їй відмовлено в одержанні технічних умов, а так само відмовлено в укладенні договору на водопостачання, тим самим позивачем не доведено тієї обставини, що відповідач чинить їй перешкоди в одержанні технічних умов для підключення до вуличної водопровідної мережі. Крім того, судом відзначається, що позивач як на підстави позовних вимог не посилалася на ті обставини, що підключення до централізованої мережі водопостачання слід провести саме через земельну ділянку іншого співвласника будинку або ж земельну ділянку, яка перебуває у спільному користуванні, у зв'язку з чим для отримання технічних умов потрібна згода іншого співвласника на використання земельної ділянки для прокладення водопроводу до житлового будинку, як не пред'являла і позовні вимоги про усунення перешкод у прокладенні водопроводу через земельну ділянку відповідача або земельну ділянку, яка знаходиться у спільному користуванні. Таким чином, вимога позивача про зобов'язання відповідача не чинити їй перешкоди у підключенні до вуличної водопровідної мережі та в одержанні технічних умов для підключення до вуличної водопровідної мережі, укладенні договору на водопостачання не грунтується на законі, що є підставою для відмови позивачу в задоволенні позовних вимог в цій частині. Крім того, позивачем пред'явлено вимоги про зобов'язання відповідача не чинити перешкоди у встановленні зливної ями за адресою [ADDRESS], які також не ґрунтуються на законі, оскільки, як вбачається з інформаційних роз'яснень «Кіровоградагропроект» від 08 квітня 2015 року за №115 на адресу [PERSON] та ГУ Держсанепідслужби у Кіровоградській області від 29 квітня 2015 року за №732/02-04 на адресу [PERSON] відстань від каналізаційної споруди (вигреба) до житлових будинків та літніх кухонь повинна становити 5,0м. і більше, щодо шахтного колодязя, який розташований на земельній ділянці, то відстань від нього до можливого місця розташування вигребу не нормується лише у випадку, якщо вода, яка в ньому знаходиться, непридатна для пиття, тобто технічна, в іншому випадку, відповідно до п.3.25 табл.3.2а примітка 3 ДБН 360-92 «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» відстань від нього до водонепроникного вигребу становить 20м.; відповідно до п.2.21, п.2.22 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць 3145 від 17 березня 2011 року рідкі відходи (фекалії, сеча, помиї), що утворюються у житлових та громадських будівлях та спорудах за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення допускається зберігати у вигрібних ямах (вигребах), вигреби повинні бути віддалені від меж земельних ділянок навчальних та лікувально-профілактичних закладів, стін житлових та громадських будівель та громадських будівель і споруд, майданчиків для ігор дітей та відпочинку населення на відстань не менше 20м.; місце розміщення вигребу на присадибній ділянці та відстань від нього до власного житлового будинку, визначає власник житлового будинку з додержанням правил добросусідства. З огляду на зазначене, судом відзначається, що земельна ділянка за адресою [ADDRESS], зокрема, двір та в'їзд, знаходяться у спільному користуванні співвласників житлового будинку [ADDRESS], а саме: позивача [PERSON] та відповідача [PERSON], крім того, в користуванні кожного із співвласників знаходиться земельна ділянка площею по 14 кв.м, земельні ділянки не розмежовані межовими знаками та не виділені в натурі, в свою чергу, позивачем на обґрунтування позовних вимог в цій частин не надано належних доказів з наявним графічним матеріалом, з нанесенням відповідних інженерних мереж та місць приєднання до них житлового будинку, схему, де конкретно буде розміщена зливна яма, її розмір, глибина, герметичність, водонепроникність, та на якій саме земельній ділянці планується її встановлення, на земельній ділянці, яка знаходиться в користуванні позивача чи на земельній ділянці (частині земельної ділянки), яка знаходиться в спільному користуванні сторін, та на якій відстані від наявного у дворі колодязя, тим самим суд приходить до висновку, що позивачем не доведено, що встановлення зливної ями не завдасть шкоди відповідачу, як не доведено і того, що встановлення зливної ями є правомірним, а відтак вимоги позивача про зобов'язання відповідача не чинити перешкоди у встановленні зливної ями не ґрунтуються на законі. Підсумовуючи викладене вище, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог, що є підставою для відмови позивачу [PERSON] у задоволенні позову, та не позбавляє позивача права звернутися до суду за захистом порушеного права або інтересу з інших підстав. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed