Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], третя особа: Пересічанська селищна рада Дергачівського району Харківської області про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом. В обґрунтування позову позивач [PERSON] посилається на те, що згідно свідоцтва про право власності на житло за № 38 П , виданого комісією по приватизації державного житлового фонду заводу «Березівські мінеральні води» 01.03.1994 року трикімнатна квартира загальною площею 60,5 кв., житловою площею 36,60 кв.м., що розташована за адресою: [ADDRESS], на праві спільної сумісної власності належала позивачу, позивача діду - [PERSON], позивача бабці - [PERSON] та позивача матері - [PERSON]. Дід позивача [PERSON] помер [INFO] року і на день смерті постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS]. Спадщину після смерті [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк прийняли його дружина [PERSON] та дочка [PERSON] шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном, так як мешкали та були зареєстровані разом зі спадкодавцем у вищезазначеній квартирі, сплачували комунальні платежі за квартиру та користувалися речами померлого. Також спадщину після смерті [PERSON] прийняв його син відповідач у справі - [PERSON] шляхом подання в Дергачівську держнотконтору заяви про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк (спадкова справа № 205/1995 ). Так як квартира належала на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] та позивачу [PERSON], то частка кожного із них складає 1\\4 частину квартири. Таким чином, частка кожного із спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON], складає 1/12 частину квартири (1/4 : 3 = 1/12). Бабця позивача [PERSON] померла [INFO] року і на день смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] Ще за життя [PERSON] залишила заповіт, який був засвідчений 27.10.1995 року секретарем виконкому Пересічанської селищної ради Дергачівського району Харківської області, згідно з яким єдиним спадкоємцем вищезазначеної квартири була мати позивача [PERSON]. Спадщину після смерті [PERSON] її дочка [PERSON] прийняла шляхом подання в Дергачівську держнотконтору заяви про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк. Син [PERSON] спадщину після смерті матері не приймав та на неї не претендував, про що свідчить його заява до Дергачівської держнотконтори, засвідчена приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Тонкою М.О. 12.12.2006 року . Однак оформити спадщину на вищезазначену квартиру після смерті своїх батьків [PERSON] та [PERSON] мати позивача [PERSON] не мала змоги, у зв'язку з тим, що було відсутнє свідоцтво про реєстрацію шлюбу її батьків. В 2008 році мати позивача [PERSON] звернулась до Дергачівського районного суду Харківської області з заявою про встановлення факту реєстрації шлюбу між її батьками та 27 березня 2008 року Дергачівським районним судом Харківської області було ухвалено рішення про встановлення факту реєстрації шлюбу між [PERSON] та [PERSON]. Мати позивача [PERSON] померла внаслідок тяжкої хвороби [INFO] року. Після смерті матері позивач прийняла спадщину шляхом подання в нотконтору заяви про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк . 16.09.2014 року приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Арнаутовою Т.А. позивачу було видане свідоцтво про право власності на 1/2 частину вищезазначеної квартири. Спадщина складалась з 1/4 частини квартири, яка належала матері позивача [PERSON] особисто на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого комісією по приватизації державного житлового фонду заводу «Березівські мінеральні води» 01.03.1994 року та з 1/4 частини належної бабці позивача [PERSON], спадкоємцем якої була [PERSON], яка прийняла спадщину після смерті матері, але не оформила своїх спадкових прав. Стосовно іншої частини квартири, належної позивачу як спадкоємиці її матері [PERSON], то нотаріусом було відмовлено позивачу в оформленні у зв'язку з тим, що братом матері позивача - [PERSON] було подано заяву про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON], померлого [INFO] року, але [PERSON] не з'являється до нотаріуса для оформлення належної йому частини квартири. Позивач вважаю, що має право також на іншу частину квартири в порядку спадкування за законом після смерті своєї матері [PERSON] Таким чином після смерті [PERSON] доля його дружини [PERSON] складає 1/12 частину квартири, доля його дочки [PERSON] складає також 1/12 частину квартири, тобто в порядку спадкування за законом після смерті матері позивача [PERSON] позивачу належить ще 1/6 частина вищезазначеної квартири (1/12 + 1/12 = 2/12 = 1/6), яку мати позивача успадкувала після смерті своїх батьків. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, в письмовій заяві просила справу розглядати за її відсутності, позовні вимоги підтримала і просила позов задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, в письмовій заяві просив справу розглядати за його відсутності. Представник третьої особи - Пересічанської селищної ради Дергачівського району Харківської області в судове засідання не з'явився, голова Пересічанської селищної ради Чалий М.Є. подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати у відсутності представника та винести рішення згідно чинного законодавства. Суд, вважає можливим справу розглядати за відсутності сторін по справі. На підставі ст. 197 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши надані суду докази, приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи, що згідно свідоцтва про право власності на житло за № 38 П , виданого комісією по приватизації державного житлового фонду заводу «Березівські мінеральні води» 01.03.1994 року трикімнатна квартира загальною площею 60,5 кв., житловою площею 36,60 кв.м., що розташована за адресою: [ADDRESS], на праві спільної сумісної власності належала позивачу, позивача діду - [PERSON], позивача бабці - [PERSON] та позивача матері - [PERSON]. Дід позивача [PERSON] помер [INFO] року і на день смерті постійно проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS]. Спадщину після смерті [PERSON] у встановлений законом шестимісячний строк прийняли його дружина [PERSON] та дочка [PERSON] шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном, так як мешкали та були зареєстровані разом зі спадкодавцем у вищезазначеній квартирі, сплачували комунальні платежі за квартиру та користувалися речами померлого. Також спадщину після смерті [PERSON] прийняв його син відповідач у справі - [PERSON] шляхом подання в Дергачівську держнотконтору заяви про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк (спадкова справа № 205/1995 ). Так як квартира належала на праві спільної сумісної власності [PERSON], [PERSON], [PERSON] та позивачу [PERSON], то частка кожного із них складає 1\\4 частину квартири. Таким чином, частка кожного із спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті [PERSON], складає 1/12 частину квартири (1/4 : 3 = 1/12). Бабця позивача [PERSON] померла [INFO] року і на день смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] Ще за життя [PERSON] залишила заповіт, який був засвідчений 27.10.1995 року секретарем виконкому Пересічанської селищної ради Дергачівського району Харківської області, згідно з яким єдиним спадкоємцем вищезазначеної квартири була мати позивача [PERSON]. Спадщину після смерті [PERSON] її дочка [PERSON] прийняла шляхом подання в Дергачівську держнотконтору заяви про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк. Син [PERSON] спадщину після смерті матері не приймав та на неї не претендував, про що свідчить його заява до Дергачівської держнотконтори, засвідчена приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Тонкою М.О. 12.12.2006 року . Однак оформити спадщину на вищезазначену квартиру після смерті своїх батьків [PERSON] та [PERSON] мати позивача [PERSON] не мала змоги, у зв'язку з тим, що було відсутнє свідоцтво про реєстрацію шлюбу її батьків. В 2008 році мати позивача [PERSON] звернулась до Дергачівського районного суду Харківської області з заявою про встановлення факту реєстрації шлюбу між її батьками та 27 березня 2008 року Дергачівським районним судом Харківської області було ухвалено рішення про встановлення факту реєстрації шлюбу між [PERSON] та [PERSON]. Мати позивача [PERSON] померла внаслідок тяжкої хвороби [INFO] року. Після смерті матері позивач прийняла спадщину шляхом подання в нотконтору заяви про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк . 16.09.2014 року приватним нотаріусом Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Арнаутовою Т.А. позивачу було видане свідоцтво про право власності на 1/2 частину вищезазначеної квартири. Спадщина складалась з 1/4 частини квартири, яка належала матері позивача [PERSON] особисто на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого комісією по приватизації державного житлового фонду заводу «Березівські мінеральні води» 01.03.1994 року та з 1/4 частини належної бабці позивача [PERSON], спадкоємцем якої була [PERSON], яка прийняла спадщину після смерті матері, але не оформила своїх спадкових прав. Стосовно іншої частини квартири, належної позивачу як спадкоємиці її матері [PERSON], то нотаріусом було відмовлено позивачу в оформленні у зв'язку з тим, що братом матері позивача - [PERSON] було подано заяву про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON], померлого [INFO] року, але [PERSON] не з'являється до нотаріуса для оформлення належної йому частини квартири. Позивач вважаю, що має право також на іншу частину квартири в порядку спадкування за законом після смерті своєї матері [PERSON] Таким чином після смерті [PERSON] доля його дружини [PERSON] складає 1/12 частину квартири, доля його дочки [PERSON] складає також 1/12 частину квартири, тобто в порядку спадкування за законом після смерті матері позивача [PERSON] позивачу належить ще 1/6 частина вищезазначеної квартири (1/12 + 1/12 = 2/12 = 1/6), яку мати позивача успадкувала після смерті своїх батьків. Згідно повідомлення приватного нотаріуса Дергачівського районного нотаріального округу Арнаутової Т.А.: 04 квітня 2014 року нею, приватним нотаріусом Арнаутовою Л.В. була заведена спадкова справа №60/2014 після смерті [INFO] року [PERSON] за заявою її дочки, [PERSON], [INFO], про прийняття спадщини за законом. Інших заяв про прийняття спадщини або про відмову від неї не надходило. [PERSON] не є спадкоємцем [PERSON]. Згідно повідомлення завідуючої Харківським обласним державним нотаріальним архівом Остапенко Ю.А., що згідно з редакцією Закону України «Про нотаріат» від 01.10.2008 року № 614-VI, з 2009 року право оформлення спадкових справ надано приватним та державним нотаріусом, місце відкриття спадщини визначається нотаріальним округом, в якому зареєстровано приватного нотаріуса/нотаріальну контору та відноситься до компетенції державної нотаріальної контори та приватних нотаріусів. Перевірку наявності спадкових справ після померлого [INFO] р. гр. [PERSON], який мешкав за адресою: [ADDRESS] було проведено за документами Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області, оскільки місце відкриття спадщини в даному випадку до 2009 року відносилася за територіальністю до меж обслуговування цієї контори. Документи- папероносії Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області передано до архіву за 1955-1994 роки, а з 1995 року зберігаються в нотаріальній конторі (п. 13 Положення про державний нотаріальний архів, затверджено наказом №870/5 Міністерства юстиції України від 18.05.2009 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.05.2009 року за №443/16459). За наявними в архіві даними, згідно з записами в алфавітній книзі обліку спадкових справ та книзі обліку та реєстрації спадкових справ за 1994-1995 року Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області після померлого [INFO] року гр. [PERSON]: 31.03.1995 року до Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про прийняття спадщини звернувся гр. [PERSON] (рос. мовою [PERSON] ). Його заяву було прийнято, зареєстровано в книзі обліку та реєстрації спадкових справ 31.03.1995 року за порядковим №253 та заведено спадкову справу №205/1995. 28.04.1995 року до Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину звернулися: гр. [PERSON] (рос. мовою [PERSON]) та гр. [PERSON] (рос. мовою [PERSON]). Їх заяву було прийнято, зареєстровано в книзі обліку та реєстрації спадкових справ 28.04.1995 року за порядковим №344 (за тією ж спадковою справою №205/1995). В алфавітній книзі обліку реєстрації спадкових справ та книзі обліку та реєстрації спадкових справ за 1994-1995 року Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області є відмітка про видачу свідоцтва про право на спадщину 28.04.1995 року за реєстровими №№2-1270,2-1271. Більш детальніша інформація стосовно виданого свідоцтва в архіві відсутня і може бути надана лише Дергачівською державною нотаріальною конторою Харківської області, оскільки документи за 1995-2015 роки на зберігання до архіву конторою не передавалися. Згідно ст. 529 ЦК України в редакції 1963 року (який діяв на той час), при спадкуванні за законом спадкоємцями першої черги в рівних частинах є діти, подружжя та батьки померлого. Онуки та правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з батьків, який був би спадкоємцем; вони спадкують порівну в тій частині, яка б належала при спадкуванні за законом їхнім померлим батькам. Відповідно до ст. 548 ЦК України в редакції 1963 року, спадщина, яка була прийнята, визнається належною спадкоємцю з часу відкриття спадщини. Згідно з вимогами ст. 549 ЦК України в редакції 1963 року, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину, якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України) Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно ст. 1223 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Стаття 1235 ЦК України визначає, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки. Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ст. 1268 ЦК України). Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. При таких обставинах, з урахуванням доказів, наданих по справі, а також спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню у повному обсязі. На підставі ст. ст. 524, 525, 529, 548, 549 ЦК України (в редакції 1963 року), ст.ст. 355, 370, 1222, 1223, 1233, 1235, 1258, 1261, 1268, 1269 ЦК України (в редакції 2003 року),

Outcome: approved