Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-10 00:00:00

позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідачів [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залитття. В ході судового розгляду, за клопотанням позивача, первісні відповідачі були замінені на належного відповідача - [PERSON] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . 16.09.2019 року у зазначеній квартирі сталося залиття, здійснене з вище розташованої квартири [ADDRESS] , власником якої є відповідач. Посилаючись на Акт про залиття, затверджений начальником ЖЕД-103 та Висновок будівельно-технічного експертного дослідження, позивач просить суд стягнути з відповідача майнову шкоду у розмірі 13 384,80 грн. Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 15.06.2020 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 27.10.2020 року, в зв`язку з обставинами, що підлягають з`ясуванню в ході розгляду справи та обсяг доказів, розгляд справи призначено за правила загального позовного провадження. Проведено заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 01.06.2021 року підготовче провадження у справі закрито. Призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні. Представник позивача в ході судового розгляду підтримав заявлені вимоги, просив позов задовольнити, з підстав, заявлених в позовній заяві, оскільки внаслідок залиття позивачу були завдані матеріальні збитки. Відповідач в судове засідання не з`явився, про місце і час слухання справи повідомлявся судом належним чином. На підставі ст.ст.128, 130 ЦПК України відповідач вважається належним чином повідомленим про місце і час судового розгляду. На підставі ст.280 ЦПК України та за згодою позивача суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи за відсутності відповідача. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджено копією Договору купівлі-продажу квартири від 17.10.2000 року (а.с. 49). Власником квартири [ADDRESS] є відповідач [PERSON] , що підтверджено Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за №229602472 від 26.10.2020 року (а.с. 117-118). 16.09.2019 р. у квартирі [ADDRESS] сталося залиття, здійснене з вище розташованої квартири [ADDRESS] , що підтверджено Актом про залиття від 16.09.2019 р., складеного комісією у складі провідного інженера [PERSON] , майстра технічної дільниці №3 [PERSON] , слюсара-сантехніка [PERSON] , затвердженого начальником ЖЕД-103 Бревус В.В. (а.с. 11). Відповідно до Висновка №ED-1727-1-1500.20 будівельно-технічного експертного дослідження від 12.03.2020 р. розмір матеріальної шкоди, що завдано внаслідок залиття становить 13 384,80 грн. (а.с. 13-27). Згідно ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частин 1 та 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачам. Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Враховуючи, що причиною залиття належної позивачу квартири, стало засмічення каналізаційної розводки у квартирі відповідача, а тому відповідач в силу закону має нести відповідальність за спричинену шкоду, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог. Доказів того, що залиття належної позивачам квартири, відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано. З огляду на викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню. З урахуванням задоволення позову та відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягненню з відповідача підлягає також сплачена позивачем при зверненні до суду грошова сума судового збору.

Outcome: approved