Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-02 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати незаконним та скасувати наказ № 18-кд від 31.01.2020 року Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 01.11.2017 року [PERSON] була призначена на посаду заступника начальника управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області. Виконавчою дирекцією Фонду соціального страхування України листом від 29.11.2019 року №1430-02-7 було поставлено завдання здійснити заходи щодо виявлення об`єктивних причин виникнення професійних захворювань на підприємствах Харківської області та запобігання випадків встановлення професійних захворювань працівникам, у яких за результатами періодичних медичних оглядів протягом останніх 2-3 років патології не було виявлено. 24.12.2019 року в.о. начальника управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області проведено нараду з начальниками відділів та керівним складом управління. За результатами наради позивачу були надані протокольні доручення (протокол №19 від 24.12.2019 року). На виконання протокольних доручень, позивачем 03.01.2020 року було повідомлено завідувача сектору організаційної роботи та документообігу [PERSON] про виконання цього доручення та надання вищевказаних документів начальнику управління [PERSON] .А. Проте, завідувачем сектору організаційної роботи та документообігу Зеєнко І. [PERSON] службовою запискою від 30.01.2020 року повідомлено в.о. начальника управління, що станом на 30.01.2020 року під час проведення моніторингу виконання рішень керівництва управління, матеріали про виконання протокольних доручень за п.п.2.1., 2.2. протоколу №19 від 24.12.2019 року до сектору організаційної роботи та документообігу не надходили. 31.01.2020 року позивачем повторно надано документи визначені в протокольних дорученнях п.п.2.1., 2.2. протоколу №19 від 24.12.2019 року. Однак, 31.01.2020 року на підставі наказу №18-кд від 31.01.2020 року в.о. начальника управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в Харківській області [PERSON] притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану. Позивач вважає Наказ №18-кд від 31.01.2020 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» неправомірним та просила суд його скасувати. Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 07 травня 2020 року провадження по справі відкрито в порядку спрощеного позовного провадження, призначене судове засідання. Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 21 травня 2020 року частково задоволено клопотання представника позивача, зобов`язано позивача [PERSON] усунути недоліки позовної заяви, зазначені в ухвалі. 25 травня 2020 року недоліки позовної заяви усунуто. Окрім того, 25 травня 2020 року від позивача надійшли заяви про поновлення строків для подачі заяви про виклик свідків та виклик свідків. 01 червня 2020 року ухвалою Харківського апеляційного суду апеляційну скаргу Управління\~виконавчої дирекції\~Фонду соціального\~страхування України\~в Харківській\~області на ухвалу Фрунзенського районного суду м.Харкова від 21 травня 2020 року повернуто апелянту. Вилучено з матеріалів справи і повернуто Управлінню виконавчої\~дирекції Фонду\~соціального страхування\~України в\~Харківській області оригінал апеляційної скарги, долучивши до матеріалів справи її копію. Справу № 645/2530/20 повернуто до Фрунзенського районного суду м. Харкова (а.с.127 -129). 01 червня 2020 року від представника відповідача [PERSON] до суду надійшло клопотання про виклик та допит у якості свідків: [PERSON] та [PERSON] (а.с.133-134). 01 червня 2020 року від в.о. начальника управління [PERSON] до суду надійшло клопотання про виклик та допит у якості свідка позивача по справі [PERSON] (а.с. 135 - 136). 01 червня 2020 року до суду надійшов відзив від представника відповідача в.о. начальника управління Буланого О.А. на позовну заяву. В якому відповідач не визнає позов у повному обсязі, вважає вимоги позивача не обґрунтованими, безпідставними і такими, що не відповідають обставинам справи та вимогам чинного законодавства. В обґрунтування заперечень зазначено, що [PERSON] наказом від 01.11.2017 № 86-к була призначена на посаду заступника начальника Управління з 01.11.2017 року. Відповідно до наказу начальника Управління від 08.11.2017 №126-ос про розподіл функціональних обов`язків, [PERSON] повинна була зокрема: організовувати роботу з профілактики виробничого травматизму, розслідування нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань. В подальшому, в зв`язку із змінами у структурі робочих органів Фонду соціального страхування України, видано наказ начальника Управління від 01.04.2019 №23-кз, яким одночасно упорядковано та конкретизовано напрямки розподілу обов`язків та координації роботи керівного складу Управління. Згідно наказу від 01.04.2019 №23-кз затверджено розподіл функціональних обов`язків. Зокрема, своєчасна реалізація заходів профілактики нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань є безпосереднім прямим обов`язком [PERSON] . Листом від 29.11.2019 року №2430-02-7 для робочих органів Фонду передбачено запровадити постійній аналіз показників; вжиття заходів у разі виявлення несвоєчасного виявлення підозри на профзахворювання; інформування щодо результатів роботи. З метою профілактики професійних захворювань та беручи до уваги лист виконавчої дирекції, 24.12.2019 року на нараді з начальниками відділів та керівним складом Управління було розглянуто питання про необхідність здійснення аналізу різкого зростання професійних захворювання на ДП «Електроважмаш» та інших підприємствах. Під час наради надано протокольне доручення, яке оформлено Протоколом №19 від 24.12.2019 року. Завідувачем сектору організаційної роботи та документообігу [PERSON] . [PERSON] 30.01.2020 року під час моніторингу виконання рішень було виявлено відсутність матеріалів про виконання протокольного доручення за пп.2.1, 2.2 протоколу від 24.12.2019 №19. По даному факту [PERSON] було подано службову записку від 30.01.2020 року №1-сл н. За результатами розгляду службової записки прийнята резолюція, за якою [PERSON] запропоновано надати письмові пояснення щодо невиконання протокольного доручення терміном до 12.00 31.01.2020 року. 30 січня 2020 року головним спеціалістом сектору організаційної роботи та документообігу [PERSON] О. [PERSON] вручена позивачу [PERSON] копія службової записки завідувача сектору Зеєнко І.І. від 30.01.2020р. №1-сл, проте поставити підпис в реєстраційній картці позивач відмовилась. Протокольне доручення, за яким виконавцем було визначено [PERSON] , у встановлені строки не було виконано, що є грубим порушенням посадових обов`язків. При вирішенні питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності було дотримано порядок встановлений статтею 149 КЗпП України, отримано письмові пояснення від [PERSON] . За результатами вивчення матеріалів, доданих до письмових пояснень [PERSON] , було виявлено неналежне виконання покладених завдань, що полягало у невиконанні п 2.1 протокольного доручення, зокрема були подані невідповідні дані, не проведено аналіз та не встановлено причини і умови зросту профзахворювань на ДП «Завод «ЕЛЕКТРОВАЖМАШ», будь-яких документів аналітичного складу та детального аналізу причин зростання професійних захворювань не було. Також, заходи для організації наради не вживались. У рамках проведення перевірки додатково для об`єктивного розгляду питання та вжиття заходів реагування на порушення допущені [PERSON] було надано доручення начальнику відділу інформаційного забезпечення управління Карсаєвському О.В. провести перевірку наявності та дати створення в електронному вигляді документів, щодо процесу виконання протокольного доручення та підготовки до наради. Перевірка була проведена станом на 31.01.2020 року на робочих комп`ютерах заступника начальника управління [PERSON] працівників відділу профілактики страхових випадків та на файле-обмінному ресурсі управління - файловому сервері. Про результати перевірки [PERSON] повідомив службовою запискою від 31.01.2020 року. Згідно службової записки від 31.01.2020 року фактичні обставини невиконання [PERSON] протокольного доручення знайшли свої підтвердження засобами перевірки змісту комп`ютерів. У своєму відзиві представник відповідача вказав, що при вирішенні питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності враховано всі вимоги КЗпП України: отримано письмові пояснення [PERSON] , враховано всі обставини за яких вчинено проступок, враховано попередню роботу, враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду (а.с.137 - 146). 10 червня 2020 року до суду надійшла відповідь на відзив від представника позивача [PERSON] адвоката Голована Я.І., в якій з доводами та аргументами Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області, викладеними у відзиві на позовну заяву представник позивача не погодився, вважає їх повністю безпідставними, помилковими та необґрунтованими. У зв`язку з чим позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити (а.с.203-206). 16 червня 2020 року від представника відповідача в.о. начальника управління Буланого О.А. до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив. У своїх запереченнях представник відповідача підтримав раніше надані заперечення на позовну заяву. Вказав, що у відповіді позивача на відзив додатково знайшли своє підтвердження факти, які свідчать про невиконання [PERSON] доручення у спосіб та строки встановлені начальником управління, а доводи відповіді, це лише спроба змістити акцент з моменту фактичного виконання доручення на один із етапів процесу можливої попередньої підготовки. У відповіді на відзив не проаналізовано докази надані Управлінням та не наведено жодного спростування доводів відповідача. Представником відповідача вказано, що обставини, на які позивач посилається, не є достатніми для висновку про наявність цивільно правових підстав для задоволення позову, у зв`язку з чим просив суд у задоволені позову відмовити у повному обсязі (а.с.212 - 216). У судовому засіданні позивач [PERSON] та представник позивача - адвокат Голован Я.І., підтримали позовні вимоги та просили їх задовольнити у повному обсязі, визнати неправомірним та скасувати наказ Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області №18-кд від 30.01.2020 року. Представники відповідача [PERSON] , адвокати Олійник О.А. та [PERSON] , позовні вимоги не визнали, просили відмовити у задоволенні позову, оскільки наказ №18-кд винесено правомірно та з дотриманням вимог чинного законодавства. Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, покази свідків, дослідивши надані сторонами докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що позивач [PERSON] з 01 листопада 2017 року працює заступником начальника управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області (а.с. 147). Наказом Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області № 18-кд від 31.01.2020 року заступнику начальника управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області Назаренко О.М. оголошено догану (а.с. 86). З вказаного наказу вбачається, що виконавчою дирекцією Фонду соціального страхування України листом від 29.11.2019 року №1430-02-7 було поставлено завдання здійснити заходи щодо виявлення об`єктивних причин виникнення професійних захворювань на підприємствах Харківської області та запобігання випадків встановлення професійних захворювань працівниками, у яких за результатами періодичних медичних оглядів протягом останніх 2-3 років патології не було виявлено. З цією метою 24 грудня 2019 року на нараді з начальниками відділів та керівним складом управління під час розгляду питань «Різне» начальник управління [PERSON] звернув увагу на різке, а саме: на 100% зростання профзахворювань на ДП «Електровантажмаш» за 2019 рік. За результатами наради були надані протокольні доручення заступнику начальника управління Назаренко О.М.: п.2.1., п.2.2 «На підставі детального аналізу встановити причини та умови зросту профзахворювань на ДП «Еектровантажмаш», з терміном виконання 03.01.2020 року. Підготувати матеріали по підприємствам, в яких зросли показники профзахворювань в порівнянні 2017-2019 рр. з метою проведення наради з фахівцями відповідних підприємств для вжиття ефективних заходів щодо їх попередження». У наслідок недбалого ставлення до своїх функціональних обов`язків заступником начальника управління Назаренко О.М. до 30.01.2020 року протокольні доручення виконані не були, а вказівку керівництва про надання письмових пояснень, проігноровано. Відповідно до ст.ст. 147-149 КЗпП України, в порушення вимог наказу управління від 01.04.2019 року № 23-кз «Про розподіл функціональних обов`язків», та за неналежне виконання службових обов`язків, яке виявилось у вчиненні протиправної винної бездіяльності, порушенні термінів виконання протокольних доручень «Протоколу № 19 наради з начальниками відділів та керівним складом управління від 12.12.2019 року» заступнику начальника управління [PERSON] оголошено догану. Позивач з наказом Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області № 18-кд від 31.001.2020 року ознайомлена під розписку 03 лютого 2020 року та у наказі зазначила про своє непогодження з ним (а.с. 86). Відповідно до\~статті 139 КЗпП України\~працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватись трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Статтею 140 КЗпП України\~визначено, що трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохочення за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов`язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. Статтею 147 КЗпП України\~передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Підставою для застосування дисциплінарного стягнення є дисциплінарний проступок, під яким розуміється протиправне, винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків, що випливають із нормативно-правових та інших актів у сфері праці, колективного і трудового договорів. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Згідно з вимогами\~статті 148 КЗпП України\~дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Згідно з частиною першою\~статті 149 КЗпП України\~до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення (частина друга\~статті 149 КЗпП України). При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку (частини третя-четверта\~статті 149 КЗпП). Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~статтями 147-149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Статтею 150 КЗпП України встановлено, що дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV цього Кодексу). Відповідно до частини першої\~статті 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша\~статті 76 ЦПК України). У частині другій\~статті 78 ЦПК України\~передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно з частиною першою\~статті 80 ЦПК України\~достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до\~статті 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. З матеріалів справи вбачається, що 24 грудня 2019 року відбулася нарада з начальниками відділів та керівним складом управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області, результат якої був оформлений відповідним протоколом № 19 (а.с. 103-106). За результатами вказаної наради були надані протокольні доручення, а саме: п. 2.1. - на підставі детального аналізу встановити причини і умови зросту профзахворювань на ДП «Електроважмаш», виконавець: заступник начальника управління Назаренко О.М., термін виконання до 03.01.2020 року; п. 2.2 - підготувати матеріали на нараду щодо виявлення підприємств, в яких зросли показники профзахворювань в порівнянні з 2017-2019 р.р., виконавець: заступник начальника управління Назаренко О.М., термін виконання до 03.01.2020 року (а.с. 106). Судом встановлено, що 30 січня 2020 року завідувач сектору організації роботи та документообігу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області Зеєнко І.І. подав в.о. начальника управління Буланому О.А. службову записку про те, що станом на 30.01.2020 року під час проведення моніторингу виконання рішень керівництва управління матеріали про виконання протокольних доручень за п.п. 2.1, 2.2. протоколу № 19 від 24.12.2019 року до сектору організації роботи та документообігу не надходили (а.с. 102). З матеріалів справи вбачається, що 31 січня 2020 року заступником начальника управління Назаренко О.М. на ім`я в.о. начальника управління Буланого О.А. надано письмові пояснення щодо виконання протокольного доручення № 19 від 24.12.2019 року. У поясненнях зазначено, що 03.01.2020 року позивачем особисто [PERSON] були надані такі документи: 1) детальна інформація про кількість складених актів за формою П-4 ДП «Завод» Електроважмаш» за 2015-2019 рік; 2) розподіл професійних захворювань на підприємствах м.Харкова за 2015-2019 роки; 3) порівняльний розподіл професійних захворювань на підприємствах м.Харкова 2018-2019 роки; 4) проект порядку денного наради начальника управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області тощо. Підготовку документів було проведено відділом профілактики страхових випадків. Також у поясненнях зазначено, що 03.01.2020 року [PERSON] повідомила завідувача сектору організації роботи та документообігу Зеєнка І.І. про виконання цього доручення та надання вищевказаних документів в.о. начальника управління Буланому О.А [PERSON] , з метою узгодження питань та дати проведення наради. В зв`язку з викладеним, повторно надано пакет документів та висловлене прохання узгодити дату проведення наради (а.с. 87). У своїй резолюції на вказаних поясненнях в.о. начальника управління Буланий О.А. зазначив, що матеріали до нього надійшли 31.01.2020 року. о 13.00 год. До цього часу ніяких матеріалів по зазначеному питанню не надходило і зареєстровано не було (а.с. 87). Допитана у судовому засіданні в якості свідка позивач [PERSON] зазначила, що на виконання протокольних доручень після наради від 24.12.2019 року нею було підготовлено ряд документів, а саме: таблиця щодо кількості професійних захворювань на ДП «Завод» Електроважмаш» за 2015 рік -11 місяців 2019 року; порівняльний розподіл кількості професійних захворбвань за 9 місяців 2018-2019 року; проект Порядку денного наради з в.о. генерального директора, представників профспілкового комітету, служби з охорони праці, медико-санітарної частини ДП «Завод» Електроважмаш», Інформація про кількість складених актів за формою П-4 ДП «Завод» Електроважмаш» за 2015-2019 роки, які 03.01.2020 року були передані в.о. начальника управління Буланому О.А., з метою узгодження питань та дати проведення наради. Дату наради їй не повідомили. Ніяких нарікань від керівництва щодо якості виконання протокольних доручень не надходило. У цей же день [PERSON] повідомила завідувача сектору Зеєнка І.І. про виконання доручення. 30.01.2020 року позивача викликав до себе [PERSON] та повідомив, що на ДП «Завод» Електроважмаш» зросли показники захворюваності, а вона не провела нараду. Проте, позивач вважає, що виконала доручення достойно і у встановлений час. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що працюючи завідувачем сектору організації роботи та документообігу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області він контролює своєчасність виконання доручень керівництва. За результатами виконання доручення повинна бути проведена нарада. 03.01.2020 року свідок не бачив як [PERSON] передавала інформацію щодо виконання протокольних доручень начальнику управління Буланому О.А., позивач лише зайшла до кабінету, який займає [PERSON] та повідомила, що доповіла керівництву. Про що саме доповіла не уточнювала. Допитаний у судовому засіданні в якості свідка начальник Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області Буланий [PERSON] .А. пояснив, що наприкінці грудня 2019 року відбулася нарада з начальниками відділів та керівним складом управління, за результатами якої [PERSON] , як заступнику керівника, були надані відповідні протокольні доручення зі строком виконання до 03.01.2020 року. В цей день [PERSON] зайшла до робочого кабінету [PERSON] та надала документи, в яких, на думку свідка, не було необхідної інформації для можливості проведення наради. [PERSON] зробив [PERSON] зауваження щодо подальшого виконання доручень і чекав на виправлення до кінця січня 2020 року. Оскільки доручення не було виконано [PERSON] була притягнута до дисциплінарної відповідальності 31.01.2020 року. В подальшому, у лютому 2020 року, необхідна нарада була проведена, проте всі документи вже готував безпосередньо [PERSON] . Негативні наслідки від дій [PERSON] це те, що страждає бюджет, і якби нарада не була проведена, то всі показники щодо стану захворюваності не змінилися б. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] , пояснив, що працює начальником відділу профілактики страхових випадків Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області, проте участі у підготовці документів на виконання протокольних доручень після наради від 24.12.2019 року не приймав. У судовому засіданні досліджено зміст службової записки на ім`я в.о. начальника управління Буланого О.А. від 31.01.2020 року за підписом начальника відділу інформаційного забезпечення Карсаєвського О.В., з якої вбачається, що на виконання доручення була проведена перевірка наявності та дати створення в електронному вигляді наступних документів: 1. Інформація про аналіз профзахворювань на ДП «Електроважмаш»; 2. Матеріали на нараду щодо виявлених підприємств, в яких зросли показники профзахворювань в порівнянні 2017-2019 роки: проект порядку денного; проект порядку ведення наради; перелік запрошених на нараду; проект листів-запрошень учасникам наради; проект протоколу наради; інформація по підприємствам в яких зросли показники профзахворювань в порівнянні 2017-2019; доповідь на нараду. Перевірка була проведена на робочих комп`ютерах заступника начальника управління [PERSON] , працівників відділу профілактики страхових випадків та на файло-обмінному ресурсі управління - файловому сервері. Станом на 31.01.2020 року на робочому комп`ютері страхового експерта з охорони праці відділу профілактики страхових випадків [PERSON] знайдені такі файли: «Запрошення на нарду ЕВМ.doc» (час створення документу 03.01.2020 р.); «Протокол _ № 1 05.02.20. doc» (час створення 31.01.2020 р.) (а.с. 182, 188). На файловому сервері в папці обміну відділу профілактики страхових випадків «04. Відділ профілактики страхових випадків» знайдені такі файли: «порядок дений роб нар 03.01.20.doc» (час створення 08.01.2020 р.) (а.с. 185); «Електроважмаш Харьков.xls» (час створення документу 16.12.2019 р.» (а.с. 187). Інших документів не встановлено. На комп`ютері заступника начальника управління Назаренко О.М. відсутні будь-які документи, які стосуються виконання протокольного доручення від 24.12.2019 № 19 (а.с. 181). З огляду на положення ст.ст. 76-81, 89 ЦПК України суд приходить до висновку, що вказані у зазначеній вище службовій записці обставини, жодним чином не свідчать про невиконання [PERSON] протокольних доручень від 24.12.2019 року, оскільки відповідачем не доведено, що відшукувані документи могли бути виконані лише на перевірених начальником відділу інформаційного забезпечення [PERSON] комп`ютерах та відповідному сервері. У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц (провадження № 61-19602св18) зроблено висновок, що «ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені\~статтями 147-149 КЗпП\~правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок». У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року в справі № 572/1644/17-ц (провадження № 61-42575св18) зроблено висновок, що «порушенням трудової дисципліни визнається невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, тобто для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності». Зі змісту наказу №18-кд від 30.01.2020 року про притягнення до дисціплінарної відповідальності заступника начальника Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області Назаренко О.М., вбачається, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани стало саме невиконання останньою відповідних протокольних доручень. Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. На думку суду факт невиконання доручень відповідачем у судовому засіданні не доведено. Так, зі змісту протоколу № 19 від 24.12.2019 року та викладених в ньому протокольних доручень за п.п. 2.1, 2.2. не встановлено, в якому саме вигляді [PERSON] повинна була повідомити керівництво (письмово чи усно) про їх виконання. Допитана у судовому засіданні [PERSON] зазначила, що 03.01.2020 року нею було повідомлено безпосереднього керівника Буланого О.А. про виконання доручень від 24.12.2019 року, нарікань щодо якості своєї роботи позивач не отримала. Допитаний в якості свідка [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що 03.01.2020 року [PERSON] надала йому документи, яких не вистачило для проведення наради та отримала зауваження щодо подальшої підготовки документів. Вказані протиріччя у показах свідків не усунуті шляхом надання суду належних та допустимих доказів. Доказів того, що [PERSON] 03.01.2020 року начальником управління [PERSON] . були надані зауваження щодо подальшого виконання доручень, і в чому саме полягали ці зауваження суду також не надано. Факт підготовки позивачем документів на паперових носіях, перелічених в її поясненнях від 31 січня 2020 року, відповідачем не оспорюється. Якість виконання протокольних доручень у провину [PERSON] в оскаржуваному наказі не ставиться. Таким чином, за відсутності\~достатніх даних\~про винні\~дії позивача,\~які б\~могли бути\~підставою для\~притягнення її\~до дисциплінарної\~відповідальності,\~суд приходить\~до висновку\~прозадоволення позовних вимог, визнаннянеправомірним та скасування наказу Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області №18-кд від 30.01.2020 року про притягнення до дисціплінарної відповідальності заступника начальника Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області Назаренко Олени Миколаївни.

Outcome: approved