Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-04 00:00:00

позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач посилається на те, що вона є донькою [PERSON], який помер [INFO]. На день смерті він проживав разом зі своєю дружиною - [PERSON] у м. Городище, Черкаської області. Лише в 2013 році вона дізналась, що після смерті батька відкривалась спадщина на його майно, а саме - будинок [ADDRESS], але її, як спадкоємця, до прийняття спадщини не закликали. Про те, що у батька залишилось спадкове майно, їй не повідомляли. Вона є спадкоємцем першої черги і оскільки, вона пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, просить суд винести рішення, яким визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини. В судовому засіданні, позивач та її представник позовні вимоги підтримали. Представник відповідача Городищенської райради в судове засідання не з'явився, але до суду надійшла заява, в якій просить розглядати справу у його відсутність. Представник відповідача [PERSON] та третьої особи - [PERSON] заперечував проти задоволення позову. Представник третьої особи - Городищенського РУЮ просив справу розглядати без його участі, проти задоволення позовних вимог не заперечував. Суд, вислухавши позивача та його представника, представника відповідача та третьої особи, дослідивши всі наявні докази у справі у їх сукупності, вважає наступне. Як встановлено в судовому засіданні, [INFO] помер [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER]. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Відповідно до ч.3 зазначеної статті, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Згідно довідки Городищенської державної нотаріальної контори від 27.11.2014 року № 990/01-16, після померлого [PERSON] в нотаріальній конторі відкрито спадкову справу № 342/2007 року за заявою про прийняття спадщини дружини померлого - [PERSON], якій 25.09.2007 року видано свідоцтво про право на спадщину за законом на будинок. Інші спадкоємці померлого протягом шести місяців з дня смерті [PERSON] до нотаріальної контори не зверталися. Таким чином, спадкоємець, який прийняв спадщину та міг дати письмову згоду позивачу на подання заяви до нотаріальної контори є, проте, позивач не надала суду доказів, що зверталася до [PERSON], яка прийняла спадщину, за вказаною вище письмовою згодою, на підставі чого могла врегулювати спір у досудовому порядку. Натомість, позивач [PERSON] звернулася до суду та просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після її батька - [PERSON], спорідненість яких підтверджується копією свідоцтва про народження, оскільки вона пропустила його з незалежних від неї причин. Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ, у своєму листі від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» звертає увагу на те, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як, зокрема, необізнаність особи про наявність спадкового майна. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування», суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Так, у позовній заяві, позивач зазначила, що не знала, що після батька залишилось спадкове майно, як і не знала, що батько помер ще у 2007 році. Також, позивач пояснила, що коли батько проживав у м. Новоукраїнка, то вона підтримувала з батьком зв'язок, а коли він переїхав, то вона втратила з ним зв'язок та шукала батька. Проте, представник позивача у судовому засіданні зазначив, що позивач знала, що її батько проживає у м. Городище, була знайома з його дружиною - [PERSON] та сином останньої [PERSON]. Не знала позивач лише те, що у батька є майно. Враховуючи все вище наведене, суд приходить до висновку, що позивач не довела суду поважність причин пропуску нею строку подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після батька, а відтак суд не вбачає підстав для визначити їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та вважає, що позов є необґрунтованим та до задоволення не підлягає. На підставі наведеного та

Outcome: dismissed