Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-23 00:00:00

позивач [PERSON] звернулася до суду із позовом до [PERSON] за участю третьої особи Першої львівської державної нотаріальної контори, в якому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини 1 місяць, після смерті бабусі [PERSON] , [INFO] , яка помела [INFO] , про що 05 листопада 2019 року року складено відповідний актовий запис №46. Позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] померла її бабуся [PERSON] , [INFO] , яка проживала у с. Кошелів, Жовківського району, Львівської області, та померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Надичівською сільською радою Жовківського району, Львівської області від 05.11.2019 року. Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з належної їй квартири за адресою: [ADDRESS] , яку 10 вересня 2009 року [PERSON] на випадок смерті заповіла позивачеві [PERSON] 03 вересня 2020 року позивач звернулась до Першої Львівської державної нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини, їй було відмовлено. Про існування вказаного заповіту позивачеві відомо не було. Відтак, оскільки інших спадкоємців за заповітом немає, просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин. Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 21.10.2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі/а.с.20/. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, однак подала клопотання про проведення розгляду справи без її участі. Додаткового зазначила, що просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини 3 місяці, з часу набрання рішення законної сили. Позовні вимоги підтримує, просить такі задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, подала клопотання про розгляд справи без її участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує, від отримання спадщини, яке залишилося після смерті сестри [PERSON] відмовляється на користь онуки [PERSON] . Представник третьої особи - Львівської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, однак через канцелярію Галицького районного суду м. Львова подав клопотання про розгляд справи без його участі. На підставі ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, оскільки учасники процесу в судове засідання не з`явились. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Надичівськоою сільською радою, Жовківського району, Львівської області, актовий запис №46 (а.с.4). Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, що підтверджується даними витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі №18487622 від 10.02.2009 року. Позивач [PERSON] , яка є онукою спадкодавця, 03 вересня 2020 року звернулася до Першої Львівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Однак, листом №291/01-16 від 04.09.2020 року Першої Львівської державної нотаріальної контори Маринюк Х.Т. повідомлено, що вона із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк не зверталась та на момент смерті [PERSON] не була зареєстрована за адресою померлої, то строк для прийняття спадщини пропущений. (а.с.3). [PERSON] на праві приватної власності належала квартира загальною площею 25.00 кв.м., за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується свідоцтвом про право власності № [NUMBER] від 27.10.1995 року, виданим Виконкомом Львівської міської ради народних депутатів( а.с.8). Відповідно до технічного паспорту за інвентарним номером 332, виданим Львівським міжміським бюро технічної інвентаризації 20.09.2015 року, квартира [ADDRESS] , складається з 1 кімнати, житловою площею 12.6 кв.м, кухні 6,4 кв.м., коридору 3,6 кв.м., вбудованої шафи 1,1 кв.м. Із заповіту, посвідченого державним нотаріусом Першої Львівської державної нотаріальної контори Кутельмах О.Ф., за реєстровим № 5-215 від 10.02.2009 року, складеного [PERSON] , вбачається, що вона заповіла своїй онуці [PERSON] належну їй на праві приватної власності квартиру, загальною площею 25, 00 кв.м, розташовану за адресою: [ADDRESS] (а.с.6). Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається із положень ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положеньст.80 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Відповідно до пунктів 2, 5, 6 частини 1 статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки позивач надав належні та допустимі докази поважності пропущеного строку для прийняття спадщини. Оскільки спадщина за померлою бабусею позивача ніким не прийнята, інші спадкоємці не претендують на спадщину, заяв про відмову від спадщини позивач не подавала, спадщина не визнана судом відумерлою, позивач в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку, визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. Оскільки у позовній заяві не ставилося питання про розподіл судових витрат, суд вважає, що такі необхідно залишити за позивачем.

Outcome: approved