Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] та [PERSON] , в якій просила визнати їй додатковий строк на 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] . Свої позовні вимоги [PERSON] мотивує тим, що [INFO] помер її двоюрідний брат [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на будинок у с. Більськ Котелевського району Полтавської області. Вона пропустила строк для прийняття спадщини як спадкоємець п`ятої черги за законом з поважних причин, оскільки вона є інвалідом першої групи з ураженням опорно-рухового апарату безтерміново, самостійно пересуватись не може, потребує сторонньої допомоги та постійного лікування. Про смерть спадкодавця вона не знала, оскільки їй ніхто не повідомив про це. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у відзиві просили відмовити у задоволенні позові посилаючись на те, що у вересні 2018 році позивачка [PERSON] зверталася із таким же позовом до суду та їй постановою апеляційного суду відмовлено, а Верховний Суд залишив її касаційну скаргу без задоволення. При цьому, вказали на те, що інвалідність [PERSON] , не може бути поважною причиною, так як до нотаріальної контори та до суду вона прибувала сама без сторонньої допомоги. Також зазначили про те, що рішенням Котелевського районного суду Полтавської області від 29.10.2019 року за ними визнано вже права власності на нерухоме майно в порядку спадкування після смерті [PERSON] . У судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив суд задовільнити позов повністю з підстав, які зазначені у позовній заяві. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] та їх представник [PERSON] , кожен окремо, просили відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав, які зазначені у відзиві на позовну заяву, а також вказали про те, що [PERSON] було відомо про смерть спадкодавця. Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області Цвітайло П.В. від 03.10.2019 року відмовлено [PERSON] у відкритті провадження у справі (а.с. 23-24). Постановою Полтавського апеляційного суду від 21.11.2019 року ухвалу Котелевського районного суду Полтавської області від 03.10.2019 року скасовано, а справу направлено до Котелевського районного суду Полтавської області для продовження розгляду справи (а.с. 50-53). Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області Цвітайло П.В. відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 17.12.2019 року на 09.00 год. (а.с. 57-58). Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 17.12.2019 року підготовче судове засідання відкладено на 16.01.2020 року на 14 год. 00 хв. (а.с. 69). Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 16.01.2020 року підготовче засідання відкладено на 31.01.2020 року на 09 год.00 хв. (а.с.87). Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 31.01.2020 року підготовче засідання відкладено на 13.02.2020 року на 09 год.00 хв. (а.с. 95). Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області Цвітайло П.В. задоволено заяву про самовідвід судді Цвітайло П.В. у дані справі та передано її до канцелярії суду для визначення судді у порядку, передбаченому ст. 33 ЦПК України (а.с. 117-118). Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області Мальцева С.О. від 18.02.2020 року цивільну справу прийнято до свого провадження та призначено підготовче засідання на 27.02.2020 року на 16 год. 00 хв. (а.с. 121-122). Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 27.02.2020 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до судового розгляду по суті на 19.03.2020 року на 11 год.00 хв. (а.с. 136-137). Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 19.03.2020 року розгляд справи відкладено на 08.04.2020 року на 10 год. 00 хв. (а.с. 150). Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 08.04.2020 року розгляд справи відкладено на 13.05.2020 року на 10 год. 00 хв. (а.с. 163). Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 13.05.2020 року розгляд справи відкладено на 25.06.2020 року на 11 год. 00 хв. (а.с. 176-177). Протокольною ухвалою суду від 25.06.2020 року розгляд справи відкладено на 15.07.2020 року на 11 год. 00 хв. (а.с. 188-189). Протокольною ухвалою суду від 15.07.2020 року розгляд справи відкладено на 12.08.2020 року на 14 год. 00 хв. (а.с. 200). Протокольною ухвалою суду від 12.08.2020 року розгляд справи відкладено на 29.09.2020 року на 15 год. 00 хв. (а.с. 208-209). Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 29.09.2020 року розгляд справи відкладено на 29.10.2020 року на 11 год. 00 хв. (а.с. 221). Протокольною ухвалою суду від 29.10.2020 року розгляд справи відкладено на 12.11.2020 року на 14 год. 00 хв. 12.11.2020 року судом ухвалено у справі рішення суду вступна та резолютивна частини (а.с. 243-244). Суд, заслухавши усні пояснення представника позивача, відповідачів та їх представника, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, встановивши обставини, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин справи, які мають значення для її вирішення, виходить з такого. Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. За загальним правилом, визначеним частиною першою статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців. Згідно частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними». Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до роз`яснень, викладених п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення позивачу додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно зі ст.55 Конституції України права та свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Аналогічні положення містяться у ч.1 ст.4 ЦПК України. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором, ч. 1 ст. 5 ЦПК України. За змістом ч. 1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести і обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Судом установлено та матеріалами справи підтверджується, що [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 16 травня 2018 року Котелевським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, про що зроблений відповідний запис в книзі реєстрації актів про смерть за № 145. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина за законом у вигляді житлового будинку у селі Більськ Котелевського району Полтавської області. Рішенням Зіньківського районного суду Полтавської області від 13 березня 2018 року встановлено, що [PERSON] був двоюрідним братом [PERSON] . Державний нотаріус Котелевського районного нотаріального округу Полтавської області Рой Т. В. відмовила позивачу у прийнятті заяви, оскільки [PERSON] пропустила шестимісячний строк для звернення до нотаріуса та рекомендувала звернутися до суду, що підтверджується листом від 16 травня 2018 року № 427/01-16. Нотаріус зазначила, що після смерті [INFO] [PERSON] спадкова справа заведена 15 листопада 2017 року за № 106/2017 на підставі заяви про прийняття спадщини від імені інших осіб. Рішенням Котелевського районного суду Полтавської області від 13.06.2018 року встановлено факт родинних відносин, що [PERSON] та [PERSON] є троюрідними братом та сестрою померлого [PERSON] . Згідно архівних даних Котелевської державної нотаріальної контори спадкова справа після смерті [INFO] [PERSON] спадкова справа заведена 15.11.2017 року за №106/2017, на підставі заяви про прийняття спадщини від імені [PERSON] та [PERSON] . Отже, позивач [PERSON] та відповідачі [PERSON] та [PERSON] є спадкоємцями спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] та є спадкоємцями п`ятої черги. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] є такими спадкоємцями, які в межах шести місячного строку з дня відкриття спадщини прийняли її. Позивач [PERSON] є таким спадкоємцем, який протягом шести місячного строку не подав заяву та пропустив строк для прийняття спадщини. Судом з`ясовано та сторонами підтверджено ту обставину, що як усної так і письмової згоди спадкоємців [PERSON] та [PERSON] на надання заяви [PERSON] про прийняття спадщини, не має. [PERSON] скористалася своїм правом та звернулася до суду з позовною заявою до спадкоємців [PERSON] та [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Як поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач [PERSON] зазначає свою хворобу, зокрема те, що вона є інвалідом першої групи з ураженням опорно-рухового апарату безтерміново, самостійно пересуватись не може, потребує сторонньої допомоги, а також те, що про смерть спадкодавця [PERSON] вона не знала, оскільки їй ніхто не повідомив про це, а сам пропуск строку на звернення з заявою до нотаріуса є незначним. Судом установлено, що згідно копії довідки до акта огляду МСЕК серія 10 ААА за №187840 від 09.10.2013 року вбачається те, що [PERSON] встановлено групу інвалідності першу «Б» з ураженням ОРА безтерміново та вказано на те, що вона потребує постійної сторонньої допомоги. Згідно довідки Зінківського центру первинної медико-санітарної допомоги від 02.10.2018 року за №131 вбачається, що [PERSON] 1949 р.н. перебуває на диспансерному обліку в КНП «Зінківський ЦПМСД», є інвалідом першої «Б» групи з ураженням опорно-рухового апарату. Стан після оперативного втручання в 2016 році та подальшим ускладненням стану здоров`я. За станом здоров`я потребує постійного стороннього догляду. З довідки сімейного лікаря [PERSON] від 24.09.2020 року вбачається, що [PERSON] за період з 01.06.2017 р. по 01.04.2018 р. дійсно не мала можливості самостійно пересуватися, так як більше десяти років хворіє, постійно лікується амбулаторно і перебуває на диспансерному обліку в Зінківській АЗПСМ КНП «ЗЦПМСД» і поліклініці «КНП Зінківська ЦРЛ» та на І-Б групі інвалідності загального захворювання з приводу захворювань, і згідно амбулаторної карти №67 «Д» зверталась за допомогою: [INFO] - невролог, сімейний лікар, 19 жовтня 2017 р. невролог, сімейний лікар, 09 січня 2018 р. - невролог, 12 березня 2018 р. - сімейний лікар. Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про реабілітацію осіб з інвалідністю в Україні» (тут і надалі - в редакції, чинній на момент огляду МСЕК [PERSON] ) інвалід - особа зі стійким розладом функцій організму, що при взаємодії із зовнішнім середовищем може призводити до обмеження її життєдіяльності, внаслідок чого держава зобов`язана створити умови для реалізації нею прав нарівні з іншими громадянами та забезпечити її соціальний захист. У ст.7 Закону України «Про реабілітацію осіб з інвалідністю в Україні» визначено, що залежно від ступеня стійкого розладу функцій організму, зумовленого захворюванням, травмою (її наслідками) або вродженими вадами, та можливого обмеження життєдіяльності при взаємодії із зовнішнім середовищем внаслідок втрати здоров`я особі, визнаній інвалідом, встановлюється перша, друга чи третя група інвалідності. Перша група інвалідності поділяється на підгрупи А і Б залежно від міри втрати здоров`я інваліда та обсягів потреби в постійному сторонньому догляді, допомозі або диспансерному нагляді. До підгрупи Б першої групи інвалідності належать особи з високою мірою втрати здоров`я, значною залежністю від інших осіб у забезпеченні життєво важливих соціально-побутових функцій і які частково здатні до виконання окремих елементів самообслуговування. У абз. 3 п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування. Таким чином, суд вважає, що причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини є поважними, наведені [PERSON] обставини свідчать про наявність для неї об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для подання заяви в строк. При цьому, суд зважає також на незначний термін пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини. Посилання відповідачів [PERSON] , [PERSON] та представника [PERSON] на те, що у вересні 2018 році позивачка [PERSON] зверталася із таким же позовом до суду та їй постановою апеляційного суду відмовлено, а Верховний Суд залишив її касаційну скаргу без задоволення суд не бере до уваги, так як вони спростовуються змістом самої постанови Верховного Суду від 17 квітня 2019 року де зазначено про те, що позивач [PERSON] не позбавлена права захистити свої права шляхом пред`явлення у встановленому законом порядку позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини до належних відповідачів. У даному випадку належними відповідачами є [PERSON] та [PERSON] . Доказів того, що позивач [PERSON] знала про смерть [PERSON] з першого дня, а також те, що її хвороба не перешкоджала їй звернутися до нотаріуса до суду стороною відповідачів надано, не було. Факт наявності рішення Котелевського районного суду Полтавської області від 29.10.2019 року, згідно з яким за відповідачами [PERSON] та [PERSON] визнано права власності на нерухоме майно в порядку спадкування після смерті [PERSON] не впливає на розгляд даної справи, так як предмет справи є з`ясування обставин щодо можливості визначення спадкоємцю [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини пропущеного з поважних причин, а не визнання права власності. Разом з цим, з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.10.2018 року вбачається, що відповідачам [PERSON] та [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно. При цьому, в постанові зазначено, що в провадженні Котелевського районного суду перебуває провадження щодо визначення додаткового строку, для прийняття спадщини за заявою [PERSON] . У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 серпня 2019 року в справі № 523/3522/16-ц (провадження № 61-21211св18) зроблено висновок, що: «законодавець розмежовує поняття «виникнення права на спадщину» та «виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини», і пов`язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину та не здійснив державну реєстрацію права». Відтак, позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню повністю. Судові витрати компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Outcome: approved