Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди. Посилалася на те, що є власником квартири №5, що по вул. Сучавській, 4 м.Чернівці. Над її квартирою розташована квартира №8, власником якої є [PERSON] У ніч з 24.07.2017 року по 25.07.2017 року її квартиру №5 було затоплено власником квартири №8, у звязку з тим, що була забита каналізація у ванній кімнаті. Внаслідок цього було затоплено стіни, стелю у житловій кімнаті, площею 40 кв.м., затоплено паркетну підлогу житлової кімнати, площею 20 кв.м.; пошкоджено меблі, люстру. Вказувала на те, що з акту про залиття ТОВ «Укрвторресурс» від 25.07.2017 року вбачається, що залиття її квартири сталося у звязку з незадовільним технічним обслуговуванням систем водовідведення в квартирі №8, що по вул. Сучавській, 4 м.Чернівці. Відповідач своїми діями та недоглядом за мережами водовідведення завдав їй матеріальної шкоди, проте в добровільному порядку її відшкодувати не бажає. На підставі ст.ст.150,151,177,179 ЖК, ст.ст.319,322,1166 ЦК України просила стягнути на її користь із [PERSON] завдану матеріальну шкоду. Відповідачем було подано відзив на позов, у якому він позов не визнав. Зазначив, що 24.07.2018 року у його квартирі ночували [PERSON], [PERSON], [PERSON] Вранці того дня зазначені особи користувалися краном у ванні, вода проходила швидко, проблем з каналізацією не було. Після цього, зачинивши усі крани, тимчасові мешканці вийшли з квартири. Ввечері, біля 18 год. 00 хв. [PERSON] разом із [PERSON], [PERSON] увійшли до квартири та побачили, що всі крани були зачинені. Вода, яка виливалась на підлогу була брудною та потрапляла до ванни через змивний отвір. Тобто, вода потрапляла до ванни із загального стояка каналізації, який проходить транзитом через його квартиру. Після виявлення аварії водопостачання в будинку було відключено та відновлено 25.07.2018 року, після того як сантехнік ліквідував затор у стояку каналізації загального користування нижче його квартири на відстані 2-3 метрів. Його вини у залитті квартири №5 не має. Просив відмовити у задоволенні позову. Ухвалою суду від 19.10.2017 року по справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу. Позивач у судовому засіданні позов підтримала та підтвердила, викладені в ньому обставини. Просила позов задовольнити. Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав. Пояснив суду, що вина [PERSON] у залитті квартири [PERSON] підтверджується актом ТОВ «Укрвторресурс», а тому саме він має відшкодувати завдану матеріальну шкоду. Просив позов задовольнити. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов не визнав з підстав, викладених у поданому до суду відзиві. Просив відмовити у задоволенні позову. Представник відповідача також позов не визнала. Вказувала на те, що залиття відбулося внаслідок засмічення загального стояка. Вини [PERSON] у заподіянні шкоди немає. Просила відмовити у задоволенні позову. Свідок [PERSON] суду показала, що на той час проживала у квартирі №8, що по вл.Сучавській, 4 м.Чернівці. 24.07.2017 року, ввечері, коли вона прийшла з роботи, то побачила, що усі крани були зачинені. Брудна вода витікала знизу із стоку у ванні. Свідок [PERSON] суду показала, що їй відомо зі слів [PERSON] та зроблених нею фото, що всі крани у квартирі було зачинено. Наступного дня сантехнік прочищав усю систему водопостачання. Вода витікала брудна з болотом із стоку у ванні. Свідок [PERSON] суду показала, що каналізація у квартирі №8 була відремонтована. Раніше затоплення інших квартир з вини мешканців цієї квартири не відбувалось. Допитана у судовому засіданні експерт [PERSON] розяснила наданий суду висновок. Вказала суду, що встановити точну причину залиття та надати суду однозначну відповідь їй не вдалось оскільки ТОВ «УкрВторресурс», на балансі якого перебуває даний будинок, не надало їй схеми каналізаційної мережі житлового будинку №4, що по вул. Сучавській м. Чернівці. Однак, найймовірнішою причиною залиття могло стати засмічення загального стояка водопостачання. Суд, заслухавши вступне слово учасників справи, покази свідків, розяснення експерта, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що позов необґрунтований та задоволенню не підлягає з наступних підстав. Так, судом встановлено, що [PERSON] належить на праві власності квартира №5, що по вул.Сучавській, 4 м.Чернівці (а.с.7). Над квартирою №5 цього будинку розташована квартира №8, власником якої є [PERSON] (а.с.81). 24.07.2018 року відбулось затоплення квартири №5 цього будинку, внаслідок якого було пошкоджено стіни та стелю житлової кімнати, затоплено паркетну підлогу, пошкоджено меблі (а.с.10). Будинок №4, що по вул. Сучавській м. Чернівці на підставі рішення Виконавчого комітету Чернівецької міської ради №300/10 від 25.06.2013 року було передано на баланс ТОВ «ТД «Укрвторресурс» (а.с.44). Положеннями статті четвертої ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до частин першої та другої\~статті 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою та другою\~статті 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Аналізуючи наведені правові норми, суд зауважує, що [PERSON], як особа, якій було завдано збитків, має право на їх відшкодування. Проте, таке відшкодування здійснюється лише особою, винними діями якої було завдано шкоду. Таким чином, з урахуванням вимог ст.77 ЦПК України, до предмету доказування у справі належить встановлення факту неправомірних дій [PERSON], якими було завдано майнових збитків позивачу. Як було встановлено судом, [PERSON], звертаючись до суду з позовом посилалась на те, що 24.07.2017 року залиття її квартири сталося внаслідок незадовільного технічного обслуговування систем водовідведення у квартирі №8, що по вул. Сучавській, 4 м.Чернівці. Відповідач [PERSON] позов не визнав та вказував на те, що його вини у затопленні квартири не має. Відповідно до\~статті 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. За змістом з ч.3\~ст.156\~Житлового кодексу\~України власник квартири та члени його сім'ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів, показаннями свідків (стаття 76 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин, які входять до предмета доказування у справі. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Як було встановлено судом, 25.07.2017 року комісією ТОВ «ТД «Укрвторресурс» у складі [PERSON], [PERSON], [PERSON] було складено акт про залиття (аварію), що трапилася в системі холодного водопостачання та водовідведення. У вказаному акті було зазначено, що в ніч з 24.07.2017 року на 25.07.2017 року квартиру [ADDRESS] було затоплено з квартири №8 цього ж будинку, у звязку з тим, що у квартирі №8 забита каналізація у ванній кімнаті, внаслідок чого затоплено стіни, стелю та підлогу в житловій кімнаті №5. Під час обстеження сантехніком [PERSON] встановлено, що труба водовідведення забита. Причиною залиття визначено незадовільний технічний догляд за внутрішньо будинковими мережами. На даний час труба водовідведення прочищена, власникам квартир, що користуються стояком запропоновано провести заміну стояка. (а.с.10). 02.08.2018 року комісією було складено додаток до акту заливу від 25.07.2017 року, яким виправлено описку та замість не задовільне технічне обслуговування внутрішньо будинкових мереж зазначено незадовільне обслуговування внутрішньо-квартирних мереж (а.с.102). Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Форма акту визначена у додатку №4 до Правил. Зокрема, визначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обовязково затверджується начальником житлово-експлуатаційної організації та скріплюється підписами потерпілої та винної сторони. Проте, вказаним вимогам акт від 25.07.2017 року не відповідає, оскільки його було складено у відсутності зацікавлених осіб: від потерпілої сторони та з боку винної, а також не було затверджено директором ТОВ «ТД «Укрвторресурс». Додаток до акту також було складено у відсутності зацікавлених осіб. З урахуванням зазначеного, суд визнає акт від 25.07.2017 року недопустимим доказом у справі та відхиляє його. Окрім того, суд зауважує, що на неодноразові виклики у судове засідання у якості свідків працівники ТОВ «ТД «Укрвторресурс», якими складався акт, не зявилися та про причини неявки суд не повідомили. Наданий суду у якості доказу акт про залиття, що трапилось у системі холодного водопостачання від 17.08.2018 року (а.с.111) суд до уваги не приймає, оскільки викладені в акті обставини не входять до предмету доказування у справі та мали місце 16.08.2018 року. Натомість, судом за клопотанням позивача та метою виконання завдань цивільного судочинства ухвалою суду від 19.10.2017 року було призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу. На виконання ухвали суду експертом 11.08.2018 року було складено висновок судової будівельно-технічної експертизи №343. Як видно з дослідженого у судовому засіданні висновку вартість грошового відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири №5, що по вул. Сучавській,4 м. Чернівці, що відбулось 24.07.2017 року становить 14368 грн. 75 коп. Експерту не надається можливим достовірно встановити причину залиття квартири [ADDRESS], проте з огляду на інформацію зазначену в акті про залиття від 25.07.2017 року та технічний стан мереж водовідведення в приміщенні ванної кімнати №8, експерт робить висновок про наступне: причиною залиття квартири [ADDRESS], що відбулось 24.07.2017 року могло бути засмічення внутрішньо будинкової мережі водовідведення, у випадку якщо витік брудної води відбувався з ванни в приміщенні ванною кімнати квартири №8 при відключених джерелах водопостачання то найймовірніше, що засмічення знаходилося в межах транзитного каналізаційного стояка, нижче рівня підключення труби внутрішньо квартирної мережі водовідведення з ванної кімнати квартири №8 до стояка, який проходить в заглибленнях стін ванних кімнат, але вище рівня підключення до даного стояка труби внутрішньо квартирної мережі водовідведення з ванної кімнати квартири №5 (а.с.48-63). Експерту не зміг достовірно встановити причину залиття квартири [ADDRESS] у звязку з ненаданням для дослідження схеми каналізаційної мережі житлового будинку №4, що по вул. Сучавській м. Чернівці. Судом за клопотанням експерта витребовувалась схема каналізаційної мережі у балансоутримувача ТОВ «ТД «Укрвторресурс», проте останній суду її не надав, посилаючись на те, що не володіє запитуваною інформацією. При цьому, суд зауважує, що технічне обслуговування жилих будинків, в тому числі водопровідно-каналізаційної системи жилого будинку здійснюється саме балансоутримувачем. Тому суд приходить до висновку, що позивачем належними та допустимими доказами у справі не доведено факту вчинення неправомірних дій відповідачем [PERSON] щодо залиття квартири № 5, що по вул. Сучавській, 4 м.Чернівці. При вирішенні даного спору суд керується роз'ясненнями, наданими у\~постанові Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних\~\~справ про відшкодування шкоди», відповідно до яких\~розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є\~\~вина зазначеної особи. Враховуючи вище викладене, а також

Outcome: dismissed