Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовом до комунальної установи «Міська клінічна лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги м.Запоріжжя» про визнання незаконним та скасування наказу в частині накладення дисциплінарного стягнення. В обґрунтування позову зазначала, що на підставі наказу Департаменту охорони здоров'я Запорізької облдержадміністрації від 05.09.2017 р. за № 817 проведена клініко-експертна комісійна перевірка якості та обсягів надання медичної допомоги гр. [PERSON] Вказаний висновок констатує порушення, зокрема, з боку [PERSON], яка займає посаду ургентного лікаря-хірурга 1 хірургічного відділення комунальної установи «Міська клінічна лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги м.Запоріжжя» (далі КУ «МКЛЕ та ШМД м.Запоріжжя») локальних протоколів надання медичної допомоги з гострою хірургічною патологією та маршрутів пацієнтів, затверджених від 03 жовтня 2016 р. Відповідачем та посадової інструкції, в процесі надання медичної допомоги пацієнту [PERSON] За результатами вказаного висновку, Відповідачем видано наказ «Про вжиття заходів» від 27.10.2017 р. за № 984 КП4. У п. 5 цього наказу Позивачу оголошено догану. З цим наказом, Позивач ознайомилась 30 жовтня 2017 р.. Позивач вважає, що оголошення догани є неправомірним, а наказ в цій частині таким, що підлягає скасуванню, оскільки з боку позивача відсутні будь-які порушення нормативних актів, у позивача не були відібрані письмові пояснення, а тому просить наказ КУ «МКЛЕ та ШМД м.Запоріжжя» від 27.10.2017 р. за № 984 КП4 визнати незаконним та скасувати. Ухвалою від 02.02.2018 року позовна заява прийнята до розгляду та призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження. 16.03.2018 року до суду від позивача надійшла заява про зміну підстав позову. 16.05.2018 року від відповідача до суду надійшов відзив, в якому відповідач просить у задоволенні позову відмовити, оскільки наказ за № 984 КП4 від 27.10.2017 року не видавався, замість даного наказу було видано наказ «Про вжиття заходів» №984 ктм від 27.10.2017 року. Після уточнення позивачем реквізитів оскаржуваного наказу, 31.05.2018 року від відповідача надійшов відзив на позов, у якому відповідач зазначає, що дисциплінарне стягнення накладено відповідно до вимог закону із дотриманням процедури його застосування, а тому просить у задоволенні позову відмовити. Суд, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі обставини та надані сторонами докази, доходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] працює у КУ «МКЛЕ та ШМД м.Запоріжжя» на посаді лікаря хірурга 1 хірургічного відділення. На підставі наказу Департаменту охорони здоров'я Запорізької облдержадміністрації від 05.09.2017 р. за № 817 проведена клініко-експертна комісійна перевірка якості та обсягів надання медичної допомоги гр. [PERSON]. За результатами клініко експертної комісійної перевірки якості та обсягів надання медичної допомоги [PERSON] встановленого порушення, зокрема, з боку [PERSON], локальних протоколів надання медичної допомоги з гострою хірургічною патологією та маршрутів пацієнтів, затверджених від 03 жовтня 2016 р. та посадової інструкції, в процесі надання медичної допомоги пацієнту [PERSON] За результатами вказаного висновку, в.о. головного лікаря КУ «МКЛЕ та ШМД м.Запоріжжя» [PERSON] видано наказ «Про вжиття заходів» від 27.10.2017 р. за № 984 кмт. У п. 5 цього наказу [PERSON] оголошено догану. З наказом про накладення дисциплінарного стягнення [PERSON] ознайомилась 30 жовтня 2017 р. Згідно зі ст. 139 Кодексу законів про працю (далі - КЗпП України) працівники зобов'язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до вимог ст. 140 КЗпП України трудова дисципліна на підприємствах, в установах, організаціях забезпечується створенням необхідних організаційних та економічних умов для нормальної високопродуктивної роботи, свідомим ставленням до праці, методами переконання, виховання, а також заохочення за сумлінну працю. У трудових колективах створюється обстановка нетерпимості до порушень трудової дисципліни, суворої товариської вимогливості до працівників, які несумлінно виконують трудові обов'язки. Щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу. За порушення трудової дисципліни, як встановлено у ст.147 КЗпП України, -до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і- положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. З викладеного, а також з аналізу діючого трудового законодавства вбачається, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення є дисциплінарний проступок, під яким розуміється протиправне, винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов'язків, що випливають із нормативно-правових та інших актів у сфері праці, колективного і трудового договорів. Необхідною умовою для накладення стягнення є вина працівника, наявність якої має бути обов'язково доведена роботодавцем. Як роз'яснено у постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів», у спорах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з'ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст.ст.\~147-1,\~148,\~149 КЗпП України\~правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи враховувалось при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Відповідно до\~ст. 148 КЗпП України\~дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Згідно\~ст. 149 КЗпП України\~до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру. Це стягнення полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника в трудовому колективі. Такий моральний осуд покликаний спонукати працівника надалі належно виконувати свої трудові обов'язки. Адже працівник має усвідомлювати, що в разі порушення ним трудової дисципліни після оголошення йому догани до нього роботодавцем може застосовуватися більш суворе стягнення, передбачене законодавством, зокрема звільнення. Тобто догана - захід дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов'язків, закріплених нормами трудового права, а саме у КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов'язків. В наказі про накладення дисциплінарного стягнення (чи це наказ про звільнення, чи про оголошення працівникові догани) обов'язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Разом із тим, у п. 5 оскаржуваного наказу не зазначено які саме вимоги і якої саме посадової інструкції порушені [PERSON] і в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто відсутня вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Більш того, в порушення вимог ст. 149 КЗпП України\~відповідач не вимагав від [PERSON] надання письмових пояснень перед винесенням догани. Доводи відповідача про те, що такі пояснення були надані комісії, що надала висновок КЕЦ є недоречними, оскільки не спростовують викладеного, оскільки ст. 149 КЗпП прямо передбачає надання пояснень саме власнику або уповноваженому ним органу до застосування стягнення. Тобто, за результатами висновку КЕО (який носить рекомендаційний характер), власник або уповноважений ним орган перед накладенням стягнення повинен був зажадати від Позивача пояснення, і лише після цього вирішувати питання щодо винесення догани. Таким чином, застосування дисциплінарного стягнення, без відібрання у порушника трудової дисципліни письмового пояснення тягне за собою скасування відповідного наказу і є самостійною підставою для скасування наказу в цій частині. За таких умов, оспорюваний наказ в частині накладення стягнення на Позивача є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, а позов підлягає задоволенню. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України, на користь [PERSON] з відповідача підлягає стягненню судовий збір в сумі 704,80 гривень та витрати на правничу допомогу, які підтверджені документально підлягають частковому задоволенню у розмірі 4000 грн.,оскільки згідно з протоколом судового засідання вартість участі у судових засіданнях представника позивача 2000 грн. за кожне судове засідання не підтверджується зайнятістю представника,яка зазначена в акті приймання-передачі наданих послуг від 11.07.2018 року.

Outcome: approved