Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-29 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] , третьою собою зазначила Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, і просить суд зобов`язати [PERSON] не чинити перешкод [PERSON] у спілкуванні з онуками [PERSON] , [PERSON] ; встановити порядок спілкування [PERSON] з онуками [PERSON] , [PERSON] кожного місяця щосуботи або неділі з 10.00 години по 14.00 годину, в місці спілкування (відпочинку), не виключено й за бажанням та вибором самої дитини, в тому числі, за необхідності, за місцем проживання бабусі - [PERSON] за адресою [ADDRESS] , без присутності матері дитини [PERSON] . В день народження дітей 16 травня та 05 жовтня щорічно з 17-00 год. до 19-30 год. В день народження бабусі 23 березня щорічно з 11-00 год. до 17-00 год., щороку - 31 грудня, 06 січня, Пасха (за календарем), 8 березня та 1 Травня з 11-00 год. до 15-30 години. Встановити, що в день побачення [PERSON] із онуками [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] має право особисто забирати онуку з будинку за місцем проживання дитини. Роз`яснити відповідачу, що при зустрічах з дитиною не потрібно травмувати дитячу психіку, не з`ясовувати стосунки в її присутності з позивачем, не налаштовувати її проти бабусі. Роз`яснити, що дитина повинна розвиватися фізично, морально та духовно, а не перетворюватися на предмет маніпуляції між батьками та їх родичами. Визнати право [PERSON] на спілкування з онуками - [PERSON] , [PERSON] шляхом телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку, що не передбачає фізичного контакту бабусі і онуки. Роз`яснити, що таке спілкування не має зашкодити участі дитини у навчальному процесі протягом навчального року, не має бути нав`язливим дитині, і має відбуватись у зручний для дитини час, який не пов`язаний із відпочинком дитини, і тривати такий проміжок часу, аби це не виглядало нав`язливим втручанням у особисте життя дитини. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 29.09.1979 року між нею та [PERSON] було укладено шлюб, в якому у них народився син [PERSON] , [INFO] . Разом з тим, [INFO] [PERSON] помер. 05.12.2012 року між її сином [PERSON] та [PERSON] було укладено шлюб. [INFO] в даному шлюбі народився [PERSON] та [INFO] - [PERSON] . В 2015 році батько онуків [PERSON] по незалежним від нього обставинам був вимушений покинути межі України і по теперішній час не повернувся, однак, до останнього часу він продовжував спілкуватися з дітьми за допомогою телефонного та інтернет-зв`язку, неодноразово перебував з дітьми, позивачем та дружиною на відпочинку за межами України. Однак, починаючи з квітня 2019 року дружина сина [PERSON] з невідомих причин різко відмовила позивачу та її сину спілкуватися та бачитися з дітьми, матеріальну допомогу дітям [PERSON] продовжує надавати. Позивач зазначає, що з відповідачем вона підтримувала дуже добрі родинні стосунки, з моменту народження вона постійно була з онуками, особливо після того, як її син поїхав, а мати дітей почала працювати. Позивач стверджує, що вона займалась доглядом та вихованням онуків, піклувалася про їх здоров`я, фізичний, духовний та моральний розвиток, щоб діти виховувалися в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї. Позивач вказує, що на даний час відповідач не дає їй можливості побачитися з онуками. У зв`язку з викладеним позивач вимушена звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.09.2019 року прийнято позов до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про зобов`язання відповідача усунути перешкоди у спілкуванні з онуками, та визначення способу участі у вихованні онуків. Призначено підготовче засідання. 06.11.2019 року на ухвалу суду від 18.09.2019 року про відкриття загального позовного провадження, відповідачем [PERSON] подано апеляційну скаргу. Разом з тим, 27.12.2019 року ухвалою Харківського апеляційного суду заяву [PERSON] про відкликання апеляційної скарги на ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.09.2019 року задоволено. Апеляційну скаргу за вказаною вище цивільною справою повернуто апелянту. 14.02.2020 року відповідачем [PERSON] повторно подано апеляційну скаргу на ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.09.2019 року про відкриття загального позовного провадження. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 24.02.2020 року апеляційну скаргу відповідача [PERSON] на ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 18.09.2019 року по цивільній справі №639/5948/19 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про зобов`язання відповідача усунути перешкоди у спілкуванні з онуками, та визначення способу участі у вихованні онуків повернуто заявнику. Відповідачем [PERSON] 13.03.2020 року на адресу суду за вх. №7667 подано відзив на позов, в якому остання зазначає, що вона категорично заперечує проти позовних вимог, вважає їх надуманими та такими, що не ґрунтуються на вимогах діючого законодавства. Так, відповідач зазначає, що дійсно вона перебувала у шлюбі з [PERSON] , шлюб було розірвано рішенням суду 15.01.2019 року. В шлюбі у сторін народилися діти - [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . З січня 2015 року вона з відповідачем разом не мешкає та взагалі не спілкується. У січні 2015 року [PERSON] раптово покинув сім`ю та наразі знаходиться у міжнародному розшуку, оскільки 22.09.2014 року було порушено кримінальне провадження за фактом перевищення влади та службових повноважень співробітником міліції, яке полягало у розповсюдженні протягом 2014 року та території м. Харкова наркотичних засобів. [PERSON] повідомлено про підозру. Згідно картки про рух кримінального провадження [PERSON] перебуває у міжнародному розшуку. З цього часу, тобто з січня 2015 року [PERSON] на території України не з`являвся, не цікавиться дітьми та їх життям, жодної участі в їх вихованні не бере. Мати [PERSON] , позивач за даним позовом, інколи навіщала дітей, але це було дуже рідко, ніколи вона не доглядала дітей, як це зазначає у позові. А особливо, з часу, коли [PERSON] покинув сім`ю. Оскільки відповідач вказує, що працює стоматологом, то доглядати за дітьми їй допомагала няня - [PERSON] , яка фактично з червня 2014 року до осені 2018 року допомагала доглядати за [PERSON] та Таїсією, аж доки старша дитина пішла до школи, а молодша - до дитячого садочку. Окремо на засіданні Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради при розгляді питання щодо доцільності позбавлення батьківських прав колишнього чоловіка відповідача була особисто присутня бабуся - [PERSON] , яка повністю погодилася та не заперечувала того факту, що за дітьми доглядала няня, за послуги якої відповідач сплачувала особисто. Крім того, з моменту зникнення [PERSON] та порушення відносно нього кримінального провадження відповідач пережила дуже багато негативних емоцій та хвилювань. У квартирі, де вони мешкали разом з [PERSON] , почалися обшуки. В той час відповідач перебувала на перших місяцях вагітності другою дитиною, від хвилювань майже не втратила дитину, тому переїхала жити до своєї матері в квартиру за адресою: [ADDRESS] , а з народженням другої дитини - за адресою: [ADDRESS] . Відповідач зазначає, що [PERSON] знаходиться на території анексованого Криму, знайшов іншу жінку, веде аморальний образ життя та повертатися до Харкова не збирається ніколи. Так, побачення дітей з бабусею [PERSON] без особистої присутності відповідача травмують психіку дітей, які після побачень з бабусею без її участі приходять до дому роздратовані та знесилені. Крім того, з вказаного приводу вона звернулася до психолога, який провів з дітьми бесіди та надав висновок про те, що побачення дітей з бабусею у відсутність матері не рекомендовані для психоемоційного розвитку дітей. Так, відповідно до результатів оцінки психологічного стану дітей, [PERSON] та Губської Таїсії, психологом виявлено у дітей фобії та тривоги, пов`язані з образами батька та бабусі, тому психологом не рекомендовані зустрічі дітей, зокрема з їх бабусею - [PERSON] . Відповідач вказує, що не розуміє, чому бабуся зазначає, що вона категорично не дозволяє їй бачитись з дітьми, оскільки вона сама не виявляє такого бажання. Бабуся жодного разу не навідувалася до дітей в гості до дому, де вони проживають разом з матір`ю, однак, на протязі останніх місяців робить якісь таємні навідування до дошкільного навчального закладу. В той же час, як свідчить відповідь з дитячого садочку, за весь час відвідування дітьми дошкільного закладу вона не з`являлася там та не супроводжувала дітей, не була присутня на урочистих заходах, навіть, на випускному у старшої дитини. Відповідач хвилюється за своїх дітей, побоюється, що за вказівкою її колишнього чоловіка бабуся може потайки вивезти дітей з країни, тому категорично заперечує проти побачень бабусі з онукам без її присутності. В частині того, що у бабусі є постійне місце мешкання - квартира по [ADDRESS] , то вказана квартира здається в найм та [PERSON] там не проживає, а проживає за іншою адресою: [ADDRESS] , в будинку, який взагалі не введено в експлуатацію, що також ставить під сумнів можливості побачень бабусі за адресою її проживання. В іншій частині позовних вимог щодо встановлення певних обставин та роз`яснень - такі позовні вимоги, на думку відповідача, також не підлягають задоволенню. 14.08.2020\~року ухвалою\~Жовтневого районного\~суду м.\~Харкова підготовче\~провадження у\~цивільній справі за позовом\~ [PERSON] до\~ [PERSON] ,\~третя особа:\~Департамент служб\~у справах\~дітей Харківської\~міської ради\~про зобов`язання\~відповідача усунути\~перешкоди у\~спілкуванні з\~онуками,\~та визначення\~способу участі\~у вихованні\~онуків закрито. Призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] надали вступне слово, в якому позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити, посилаючись на викладені у позові обставини. Однак при цьому позивач зазначила, що вона не обізнана про графік навчання дітей, тому погодиться на будь-які умови спілкування з онуками, які будуть прийнятні для відповідача. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи в її відсутність. Однак, 27.09.2021 року відповідачем [PERSON] на адресу суду надано заяву, в якій остання зазначила, що просить суд врахувати при розгляді справи, що позовні вимоги вона на даний час визнає, однак частково, і не заперечує проти надання позивачу наступного часу спілкування з онуками: один раз на тиждень - у першу та третю середу кожного місяця з 17-00 год. по 18-00 год.; другу та четверту неділю кожного місяця з 12-00 год. по 13-00 год., виключно у присутності [PERSON] до досягнення дітьми 14 років; в день народження [PERSON] - виключно у присутності [PERSON] до досягнення дітьми 14 років з 15-00 год. до 16-00 год. В іншій частині проти заявлених позовних вимог вона заперечує у повному обсязі, в тому числі з тих підстав, що діти постійно зайняті в учбовому процесі, та крім загальноосвітньої шкоди відвідують додаткові зайняття з англійської мови, танців та співу. Отже, заявлені позовні вимоги порушують щоденний графік дітей, не узгоджуються з графіком відвідування, занять та не надають відповідачу можливість також планувати відпочинок з дітьми та їх оздоровлення. Фактично у дітей на спілкування з бабусею вільного часу майже немає, оскільки основний час присвячений їх розвитку, відвідуванню школи та інших розвиваючих закладів. Представник третьої особи Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, надав висновок про визначення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітніх онуків. Суд, заслухавши вступне слово учасників справи, дослідивши письмові докази і зміст заяв по суті справи, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 28.09.1979 року [PERSON] , [INFO] , уклав шлюб із [PERSON] , [INFO] , про що зроблено відповідний актовий запис №520 та підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданим 28.09.1979 року. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] » (а.с.10). Як вбачається з фотокопії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , [PERSON] , помер [INFO] , про що зроблено відповідний актовий запис №11470 (а.с.11). [PERSON] , [INFO] , є сином позивача [PERSON] . 05.12.2012 року [PERSON] , [INFO] , уклав шлюб з [PERSON] , [INFO] , який зареєстровано у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, про що зроблено відповідний актовий запис за №1742 і підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданим 07.12.2012 року. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] » (а.с.12). Під час шлюбу у [PERSON] та [PERSON] народилися діти [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 22.05.2013 року, та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 20.10.2015 року (а.с. 13-14). 22.09.2014 року щодо [PERSON] порушено кримінальне провадження за фактом перевищення влади та службових повноважень співробітником міліції, яке виразилось у розповсюдженні протягом 2014 року на території м. Харкова наркотичних засобів, [PERSON] повідомлено про підозру, провадження зупинено у зв`язку з розшуком [PERSON] (а.с.110-117, 121-129). Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 15.01.2019 року позов [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу задоволено. Розірвано шлюб, укладений між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , зареєстрований 05.12.2012 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №1742. Після розірвання шлюбу прізвище позивача [PERSON] залишено без змін « [PERSON] ». Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати, пов`язані з оплатою судового збору в сумі 704 (сімсот чотири) гривні 80 копійок (а.с.130-132). Департаментом служб у справах дітей Харківської міської ради від 05.07.2019 року за №460 надано висновок щодо доцільності позбавлення батьківських прав [PERSON] відносно малолітніх дітей [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Однак у висновку міститься інформація про те, що бабуся дітей [PERSON] , на засіданні Комісії особисто пояснила, що вона та її син (батько дітей) постійно брали активну участь у вихованні онуків до квітня 2019 року, коли мати вирішила припинити спілкування дітей з батьком та бабусею. Останній раз взимку цього року бабуся з матір`ю та дітьми їздили до батька за межі України, спільно відпочивали (а.с.108-109). Між тим [PERSON] на даний час не позбавлений батьківських прав щодо дітей на підставі рішення суду, що визнано сторонами. Позивачем надано світлини із спільним зображенням під час відпочинку позивача [PERSON] , онуків та батька (а.с.15-16). Як вбачається з результатів оцінки психологічного стану дитини - [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , складених психологом Центру логопедії та психології [PERSON] - з метою запобігання психологічного травмування дітей, їм не рекомендовані зустрічі з біологічним батьком [PERSON] та бабусею [PERSON] (а.с.118-119). Згідно з відповіддю ДУ «Дошкільний навчальний заклад (дитячий садок) №69 (м. Харків) Національної поліції України» від 28.10.2019 року [PERSON] бабуся малолітніх [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , не супроводжувала та не забирала дітей з дошкільного закладу, не відвідувала батьківські збори і святкові заходи за участю дітей (а.с.120). З відповіді Громадської організації «УКР ДЕНС ТІМ» вбачається, що школу танців відвідують діти [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] . Діти відвідують заняття кожного тижня по понеділках, середах та п`ятницях з 17:00 до 18:00 та індивідуальні заняття з 18:00 до 19:00. До школи дітей супроводжує мати [PERSON] , яка відвідує батьківські збори та здійснює оплату за навчання (а.с.150). Крім того, відповідно до довідки директора Larina Language Academy від 03.06.2020 року, [PERSON] , [INFO] , навчається у мовній школі Larina Language Academy - Cambridge English Exam Centre UA010 c 01.09.2018 року по даний час. [PERSON] , [INFO] , зарахована в Larina Academy з 01.09.2020 року. Оплата за навчання регулярно вноситься готівкою за рахунок власних коштів матері [PERSON] особисто, яка бере активну участь в житті школи, відвідує батьківські збори і забезпечує явку дитини до школи. Батько дитини не звертався до школи щодо навчання і виховання сина за весь період навчання. Вартість навчання складає 22\~500,00 грн. на рік (а.с.151). Згідно з висновком Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради від 26.12.2019 року №815 про визначення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітніх онуків [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] і відповідно до вимог ст.ст. 19, 257 Сімейного кодексу України та рекомендацією Комісії, в інтересах дітей, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, як представник органу опіки та піклування, вважає за доцільне встановлення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітніх онуків, [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , визначивши час: кожна неділя місяця з 10.00 до 13.00, кожен вівторок з 19.00 до 20.00. Участь бабусі у вихованні онуків до 6 років включно в присутності матері дітей (а.с.61-63). Відповідно до ч.1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Положеннями ч. 1\~ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі ст. 12 ЦПК України та відповідно до ч.ч. 1, 5 та 6\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених\~цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Частиною 2\~статті 78 ЦПК України зазначено, що\~обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Статтею 82 ЦПК України передбачені підстави звільнення від доказування, зокрема, в ч.1 зазначеної статті визначено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Також, ч.ч. 4, 5 ст. 82 ЦПК передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, про те можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участь у справі, в якій такі обставини були встановлені. У частині першій ст. 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Згідно із ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Статтею 257 СК України визначено права баби та діда, прабаби та прадіда на виховання внуків, правнуків. \~Баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. \~Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. \~Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Відповідно до ст. 263 СК України\~ закріплено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до\~статті 159\~цього Кодексу. За змістом ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. І тоді суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини шляхом встановлення періодичності чи систематичності побачень, можливості спільного відпочинку. У принципі 6 Декларації прав дитини проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в\~атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості; малолітня дитина не повинна, крім тих випадків, коли є виняткові обставини, бути розлучена зі своєю матір`ю. Згідно ч. 1\~ст. 11 Закону України «Про охорону дитинства» сім`я\~є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Відповідно до\~ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства»\~виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. Згідно з положень ст. 16 Закону України «Про охорону дитинства» батьки, інші члени сім`ї та родичі, зокрема ті, які проживають у різних державах, не повинні перешкоджати одне одному реалізувати право дитини на контакт з ними, зобов`язані гарантувати повернення дитини до місця її постійного проживання після реалізації нею права на контакт, не допускати неправомірної зміни її місця проживання. Виходячи з положень статті 159 СК України усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права. Відповідно до частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Право на повагу до сімейного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, охоплює щонайменше зв`язки між близькими родичами, наприклад, між дідом, бабою та внуками, оскільки такі родичі можуть відігравати у сімейному житті важливу роль. Положення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якою передбачено право на повагу до сімейного життя, поширюються, зокрема, і на відносини між бабою, дідом та внуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ\~у справі «Крускіч проти Хорватії» від 25 листопада 2014 року). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним\~правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і внуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема, вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми внуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з внуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ «Богоносови проти Росії» від 05 березня 2019 року). Тривалість часу, проведеного дитиною з бабою чи дідом може бути важливим фактором у забезпеченні найкращих інтересів дитини (справа «Гокканнен проти Фінляндії», ЄСПЛ від 23 вересня 1994 року, справа «Мамчур проти України» ЄСПЛ від 16 липня 2015 року, справа «Крапівін проти Росії», ЄСПЛ від 12 липня 2016 року). Таким чином, з урахуванням принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, скільки обов`язок подавати докази покладається на сторони процесу, а суд позбавлений можливості визначати коло доказів з власної ініціативи і зобов`язаний розглядати справу виключно на підставі поданих сторонами доказів і в межах заявлених позовних вимог, дослідивши надані сторонами письмові докази, пропозиції відповідача щодо зустрічей бабусі з онуками, якою фактично визнані частково позовні вимоги, беручи до уваги зайнятість дітей в учбовому процесі, які також, окрім загальноосвітньої шкоди, відвідують додаткові зайняття з англійської мови, танців, суд приходить до висновку, що заявлений в позовних вимогах графік зустрічей порушує щоденний графік дітей і не узгоджується з графіком відвідування занять, беручи до уваги наданий Департаментом служб у справах дітей Харківської міської ради висновок про визначення порядку участі [PERSON] у вихованні малолітніх онуків та пропозиції відповідача з цього приводу, які визнала позивач у відповідній письмовій заяві, суд приходить до висновку, що позов відлягає, частковому задоволенню і вважає за необхідне зобов`язати [PERSON] не чинити перешкоди [PERSON] у спілкуванні з онуками [PERSON] , [PERSON] , встановивши наступний порядок участі у вихованні та спілкуванні [PERSON] з онуками - [PERSON] , [PERSON] , в тому числі до досягнення кожним з дітей 10 років - у присутності [PERSON] , визначивши час зустрічей: - у першу та третю середу кожного місяця з 17 годин 00 хвилин до 18 годин 00 хвилин; - у другу та четверту неділю кожного місяця з 12 годин 00 хвилин до 13 годин 00 хвилин, - в день народження [PERSON] , [INFO] , з 15 години 00 хвилин до 16 години 00 хвилин. Визначаючи способи участі баби у спілкуванні та вихованні онуків, необхідно надавати системну оцінку фактам та обставинам, які впливають на ухвалення певного рішення, зокрема, суд має враховувати, у першу чергу, інтереси дитини, які не завжди можуть відповідати її бажанням, з урахуванням віку, стану здоров`я, психоемоційного стану. В даному випадку з огляду на досліджені докази та визнання сторонами запропонованого відповідачем графіку побачень, суд вважає, що саме такий режим побачень та порядок участі позивача у вихованні онуків буде\~відповідати інтересам останніх та\~умовам їх\~нормального розвитку, виховання та навчання, сприятиме забезпеченню найкращих інтересів дітей, з метою створення умов для реалізації прав баби на особисте спілкування з онуками та відповідатиме інтересам сторін. При цьому суд вважає доцільним визначити таке спілкування саме в присутності матері до досягнення кожним з дітей 10 років, зважаючи на встановлений законом обсяг дієздатності ля дитини у даному віці, думка якої вже має принципове значення для вирішення питань щодо організації її життя. Судом роз`яснюється сторонам, що питання щодо зміни способу участі або зміни дат участі може бути вирішено додатково за наявності для цього обґрунтованих підстав. Інші позовні вимоги задоволенню не підлягають із вказаних вище підстав, в тому числі зважаючи відсутність передбачених законом підстав для роз`яснення судом у рішенні прав та обов`язків, які достатньо врегульовані сімейним законодавством, що є обов`язковим для виконання в застосування. Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (Проніна проти України, №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.). На підставі викладеного,

Outcome: partial