Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-31 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON] про стягнення боргу за борговою розпискою, а саме залишок коштів за придбаний будинок у позивача в розмірі 1500 дол. США. Свої вимоги мотивувала тим, що сторони домовилися про купівлю-продаж будинку [ADDRESS]. За продаж будинку позивач отримала залог від відповідача в сумі 2000 доларів США 28.01.2015 та 8500 доларів США 27.04.2015, про що складена розписка та підписана [PERSON] Тією ж розпискою відповідач зобов'язалася віддати позивачеві за купівлю будинку ще 1500 доларів США до 21.05.2015. До сьогоднішнього часу відповідач ухиляється від повернення суми боргу, чим порушила взяті на себе зобов'язання. [PERSON] звернулася до суду із позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] витрати на усунення недоліків товару в сумі 93856,13 грн. Вказані два позови об'єднані для розгляду в одному провадженні. Свої вимоги мотивувала тим, що 27 квітня 2015 року вона придбала у відповідача будинок [ADDRESS] за договором купівлі-продажу. Загальна ціна будинку із земельною ділянкою складала 129500 гривень, яку вона повністю сплатила відповідачеві. Майже через три тижні [PERSON] з'явилися значні видимі тріщини у підвіконних частинах стін, цоколі та несучих зовнішніх стінах. Стверджує, що будинок мав приховані конструктивні недоліки, які при візуальному огляді не можливо було виявити, оскільки тріщин на той момент не існувало, як і не було видно внутрішнього стану даху у зв'язку із закриттям його дерев'яними перегородками. Фактичний стан даху має значне руйнування стійок і балок шкідниками, гниття кроквяних ніг і обрешітки. Відповідно до проведеної експертизи причиною виникнення вказаних прихованих недоліків є порушення в технології виконання будівельно-монтажних робіт, зруйнований стан вимощення та цоколю та інші причини, про які відповідач знала, але приховала їх. Відповідно до договору купівлі-продажу будинку, продавець зобов'язаний попередити покупця про всі відомі їй недоліки житлового будинку, а також передати житловий будинок покупцю у стані, що відповідає санітарним та технічним нормам щодо житлових приміщень. У разі невиконання цього обов'язку продавець зобов'язаний відшкодувати завдану шкоду. Представник позивача [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні підтримав вимоги позову свого клієнта, просить їх задовольнити та відмовити в задоволенні вимог позову [PERSON] Представник позивача [PERSON] [PERSON] в судовому засіданні підтримав вимоги позову свого клієнта, просить суд їх задовольнити та відмовити в задоволенні вимог [PERSON] Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. 27.04.2015 між сторонами укладений договір купівлі-продажу будинку [ADDRESS], зареєстрований в реєстрі за № 347 (а.с.43-46). Відповідно до вказаного договору [PERSON] продала, а [PERSON] купила вказаний будинок, розташований на земельній ділянці загальною площею 0,1499 гектарів. Цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка). Відповідно до розписки від 27.04.2015 встановлено, що [PERSON] за купівлю спірного будинку передала [PERSON] кошти в якості завдатку розмірі 2000 (дві тисячі) доларів США 28.01.2015 та 8500 (вісім тисяч п'ятсот) доларів США 27.04.2015, зобов'язалася віддати 1500 (одну тисячу п'ятсот) доларів США до 21.05.2015 (а.с.5). Розписка складена на виконання договору купівлі-продажу будинку, а не отримання в борг грошових коштів, які необхідно повернути до вказаної в розписці дати. Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (покупець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Пунктом 2 Договору купівлі-продажу будинку встановлено, що воєвиявлення сторін з питання вартості будинку, що вказаний в цьому договорі, сформувалося за попередньою їх згодою без обману, насильства, погроз є вигідною для обох сторін і складає 80000 (вісімдесят) тисяч гривень, які покупець сплатив продавцю повністю до оформлення цього договору. Зазначена ціна є остаточною і змінам не підлягає. Сторони своїми підписами під цим договором підтверджують факт повного розрахунку за проданий житловий будинок. Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що сторони підтвердили факт повного розрахунку за проданий будинок, тому розписка від 27.04.2015 не може братися до уваги, як доказ, вимога про стягнення боргу за розпискою не підлягає задоволенню. Відповідно до ч.1 ст. 673 ЦК України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. Згідно з ч.1ст. 674 ЦК України відповідність товару вимогам законодавства підтверджується способом та в порядку, встановленими законом та іншими нормативно-правовими актами. Відповідно до ч.1 ст. 675 ЦК України, товар, який продавець передає або зобов'язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу. Згідно зі ст. 680 ЦК України покупець має право пред'явити вимогу у зв'язку з недоліками товару за умови, що недоліки виявлені в строки, встановлені цією статтею, якщо інше не встановлено договором або законом. Якщо на товар не встановлений гарантійний строк або строк придатності, вимога у зв'язку з його недоліками може бути пред'явлена покупцем за умови, що недоліки були виявлені протягом розумного строку, але в межах двох років, а щодо нерухомого майна - в межах трьох років від дня передання товару покупцеві, якщо договором або законом не встановлений більший строк. Відповідно до ст.678 ЦК України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. Відповідно до ч.1 ст.679 ЦК України продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначила, що через три тижні після купівлі будинку, вона виявила приховані недоліки, які полягали в видимих тріщинах у підвіконних частинах стін, цоколі та несучих зовнішніх стінах, внутрішнього стану даху має значне руйнування стійок і балок шкідниками, гниття кроквяних ніг і обрешітки. Відповідно до п. 1.5 договору купівлі-продажу будинку, покупець засвідчує, що до укладення цього договору об'єкт нерухомого майна ним було оглянуто. При цьому покупець задоволений якісним станом відчужуваного майна, під час огляду будь-яких дефектів та недоліків, про які не було повідомлено продавцем ним не виявлено; не виявлено самовільного перепланування, прибудови, добудови, реконструкції і на день укладення цього договору житловий будинок відповідає всім технічним характеристикам, які зазначені у правовстановлюючому документі та технічному паспорті; недоліків, які значно знижують цінність або які перешкоджають використанню житлового будинку за цільовим призначенням на момент огляду не виявлено; на день укладення цього договору покупець не має претензій до продавця щодо якісних характеристик зазначеного в договорі майна. Згідно звіту обстеження та оцінки технічного житлового будинку № 23-150522 від 28.05.2015 виявлені численні тріщини в цоколі будинку, які розширюються до гори та призвели до розкриття тріщин в підвіконних частинах стіни та розвинулися в багатьох ділянках несучих зовнішніх стін. Виявлене значене руйнування дерев'яних елементів кроквяної системи (руйнування стойок і балок шкідниками, гниття кроквяних ніг і обрешітки внаслідок підмокання даних елементів). Позивач за зустрічним позовом обґрунтовує свої вимоги наявністю прихованих недоліків будинку, які згідно з доводами позивача не могли бути виявлені нею на час купівлі будинку, але на вирішення експерту не ставилося питання щодо наявності прихованих недоліків. Експертом проведено технічне обстеження будинку з метою визначення його фактичного технічного стану та надання у разі необхідності рекомендацій по його використанню (а.с.52). Таким чином, суд не може приймати до уваги як доказ прихованих недоліків будинку технічний звіт від 28.05.2015 Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 10.06.2016 встановлено, що такі недоліки, як пошкодження та руйнування зовнішніх несучих стін добудови до будинку та кроквяної системи даху будинку без урахування існуючої добудови відносяться до прихованих, тобто є таким, які неможливо встановити візуальним і інструментальним дослідженням, оскільки на момент укладення відповідної угоди щодо набуття нерухомого майна, без спеціальних знань, відповідного технічного обстеження та здійснення необхідних лабораторних досліджень, їх неможливо чи вкрай важко було виявити. Перераховані недоліки можна віднести до значних та таких, усунення яких можливо (а.с.218). Разом з тим, висновок експерта містить посилання на те, що наявні вертикальні та похилі тріщини на стінах в місцях свого розташування були зафіксовані за допомогою нанесення гіпсового розчині, подекуди у вигляді марок з зазначенням відповідної дати (а.с.218). Але суд не може в повній мірі прийняти висновок експертизи як такий, що відповідає належності та допустимості доказів. Так, на фотознімках явно видно тріщини на стелі будинку, давність їх виникнення не встановлена, нанесення гіпсового розчину на зовнішній та внутрішній частині будинку на цегляній стіні явно видно (а.с.206-208), що принаймні повинно було зацікавити покупця, тому визнати їх таким, що неможливо було виявити при візуальному огляді будинку перед його купівлею неможливо. Крім того, висновком експертизи встановлено, що вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідно для усунення пошкоджень та руйнувань, станом на проведення експертизи складає 124866,00 гривень., що значно перевищує вартість будинку, яка відповідно до договору купівлі-продажу за домовленості сторін складала 80000 гривень. Відповідно до ст.ст.10, 57, 60 ЦПК України суд вирішує цивільно-правовий спір на засадах змагальності, кожна сторона зобов'язана доказами довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог чи заперечень. Оскільки позивач [PERSON] не довела таких обставин, на які вона посилалася як на підставу своїх вимог, та відповідно до вимог статей 10,60 ЦПК України не підтвердила цих своїх доводів відповідними доказами, заявлені нею вимоги необґрунтованими та задоволенню не підлягають. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed