Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON], в якій просить розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем 08 серпня 2009 року Липецькою сільською радою Харківського району Харківської області, актовий запис №11. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначила, що з 08 серпня 2009 року перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають неповнолітніх дітей: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Спільне життя між позивачем та відповідачем не склалося в звязку із різними поглядами на сімейне життя та обовязки, відсутністю почуттів взаємної любові та дружби. З лютого 2018 року сторони проживають окремо, сімейні та шлюбні відносини між ними припинені. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 13 грудня 2018 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 12 лютого 2019 року підготовче провадження у цивільній справі\~ закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Позивач в судове засідання не зявилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Відповідач у судове засідання повторно не зявився, про день та час слухання справи був повідомлений своєчасно і належним чином в порядку ст. 128 ЦПК України, шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Головного Управління ДМС України в Харківській області, отриманих судом відповідно до вимог ч.6\~ст.187 ЦПК України, причини неявки суду не повідомив. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. Враховуючи, що в судове засідання не зявились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У звязку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив відповідно до статті 280 ЦПК України суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 08 серпня 2009 року Липецькою сільською радою Харківського району Харківської області, актовий запис №11, під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з «Павлюк» на «Єна» (свідоцтво про шлюб серії 1-ВЛ №117266, видане 08 серпня 2009 року Липецькою сільською радою Харківського району Харківської області). Від шлюбу сторони мають малолітніх дітей [PERSON], [INFO] (свідоцтво про народження серії І-ВЛ №275851, видане 27 квітня 2012 року Виконавчим комітетом Липецької сільської ради Харківського району Харківської області) та [PERSON], [INFO] (свідоцтво про народження серії І-ВЛ №387447, видане 16 грудня 2014 року Виконавчим комітетом Липецької сільської ради Харківського району Харківської області). За змістом положень ч. 1\~ст.\~24\~СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4\~ ст. 56 СК України\~ передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з'ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім'ї неможливим. Відповідно до\~ст. 113 СК України\~особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. В ході судового розгляду справи позивачем [PERSON] не заявлено клопотань щодо відновлення її дошлюбного прізвища, а тому суд залишає позивачу прізвище «Єна» без змін. На підставі викладеного і

Outcome: approved