Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-08 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], третя особа [PERSON] про відшкодування витрат на поліпшення житла. В обґрунтування позову зазначила, що 28.07.2006 року вона уклала шлюб з [PERSON] (сином відповідачки). Після реєстрації шлюбу починаючи з квітня місяця 2007 року вона та її чоловік стали проживати в будинку матері чоловіка (відповідачки) [PERSON] за адресою: [ADDRESS]. За погодженням з відповідачкою [PERSON], позивачка погодилася провести усі ремонті роботи за власні кошти у зазначеному будинку, у результаті чого нею були витрачено кошти на будівельні матеріали, обладнання, оплату виконаних робіт. Всього було витрачено на виконання будівельно-монтажних робіт для організації та проведення ремонту житлового будинку та окремого обладнання усього домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS], який належить відповідачці [PERSON] на праві приватної власності, грошові кошти в сумі 74791.90 гривень. За рахунок проведеного капітального ремонту, обладнання та надбудови цінність та вартість будинку змінилися, і проведені поліпшення будинку не можуть бути відокремлені. Таким чином, виходячи з вищезазначеного, позивачка просить стягнути з відповідачки витрати на поліпшення житлового будинку та окремого обладнання усього домоволодіння, розташованого за адресою: [ADDRESS] у розмірі 74791,90 гривень. Ухвалою Покровського районного суду Дніпропетровської області від 10.02.2014 року до участі у справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування витрат на поліпшення житла залучено [PERSON] в якості третьої особи. У судовому засіданні позивач та її представник підтримали позовні вимоги з підстав викладених у позовній заяві та просили позов задовольнити в повному розмірі. Відповідач та представник відповідача в судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що [PERSON] дійсно була зареєстрована у житловому будинку за адресою [ADDRESS] та проживала там тимчасово зі своїм чоловіком - сином відповідачки з червня 2007 року. Проте доводи позивачки викладені у позовній заяві не відповідають дійсності. Зокрема вона пояснила, що фінансової допомоги на будівництво сараїв, або проведення ремонту житлового будинку з її боку не було, бо позивачка не є власником зазначеного житла, а намірів заповідати, або дарувати їй житло відповідач ніколи не мала. Ніяких розмов щодо вчинення дій стосовно зміни її права власності на житловий будинок з [PERSON] не велося. Дозволів на проведення ремонтних, будівельних робіт вона позивачці не надавала. Крім того, докази, на які посилається позивачка - надані накладні на придбання товарів для ремонту та товарні чеки не відповідають дійсним обставинам справи. Накладні та товарні чеки мають ознаки підлогу, оформлені з порушенням правил заповнення бухгалтерських та фінансових документів у зв'язку з чим, вона зверталася до правоохоронних органів. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що все зазначене в позовній заяві не відповідає дійсності, надані позивачкою документи на придбання будівельних матеріалів та розрахунки за виконані роботи, на його думку, фальшиві, будівельні і ремонтні роботи у будинку його матері здійснювалися за рахунок саме відповідачки - матері та його батька. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON], пояснила, що позивачка являється її донькою. [PERSON] вчилася та одночасно допомагала їй у роботі. Фактично вона утримувала зятя [PERSON] та дочку [PERSON], давала їм кошти на ремонт будинку, в якому вони проживали (у будинку належному відповідачки). На той час зять отримував заробітну плату всього у розмірі 250 грн. та не міг утримувати сім'ю. Вона сама оплачувала кошти за придбання будівельного матеріалу, іноді оплачувала і її дочка [PERSON] У домі на [ADDRESS] виконувалися наступні роботи: мінялись вікна, двері, труби, котел, плитка тротуарна, копалося підвальне приміщення та інші роботи. Всі роботи проводили особи, яких вона наймала. Скільки всього вона надала грошей точно сказати не може, пам'ятає, що на вікна давала 7 тисяч грн., на двері 3 тисячі гривень, на котел 3 тисячі гривень. Документи про витрати наявні. Свідок [PERSON] пояснив суду, що позивачка [PERSON] являється його племінницею. Він займався будівництвом сараю 18 метрів на 5 метрів з силікату та ракушки. Трудова угода на виконання робіт не укладалося, але за виконану роботу платила його сестра [PERSON] Відповідачка [PERSON] ніяких грошей за виконану роботу йому не сплачувала. За об'ємом виконаних робіт він розрахував суму, яку виплатила йому [PERSON] за роботу. У податковій інспекції він не декларував суму, яку отримав від [PERSON] за роботу. Свідок [PERSON] пояснила суду, що вона являється приватним підприємцем та займається торгівлею будівельних матеріалів близько одного року. До неї прийшла на склад [PERSON] та попросила виписати накладну за 2007 рік, але вона їй в цьому відмовила та пояснила, що не зможе підняти такі старі документи. Підтвердила, що на наданих їй судом для огляду товарних накладних за 2006 рік почерк схожий на її. Рік назад вона не виписувала ці накладні. Яким чином забирали товар по цим накладним покупці, вона не може сказати бо пройшло багато часу. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона являється підприємцем, власником будівельного магазину. Накладні в магазині виписує касир, який сидить на касі. Підтвердила, що підпис на накладній за 2007 рік належить її касиру, штамп теж її магазину. Вона стверджує, що накладна видавалась у день покупки, тобто у 2007 році. [PERSON] приходила до неї на роботу з проханням повідомляти про те, що дана накладна не є дійсною. Свідок [PERSON] показала, що у 2007 році до неї звернулася [PERSON] з проханням зробити ремонт в будинку по вул. Цикова, чий це будинок вона не пояснювала. Вони разом з [PERSON] купляли шпалери, клей, плінтуса, шпаклівку. Вона клеїла в домі шпалери, розраховувалася за все позивачка, зі слів якої кошти надавала її мати. [PERSON] вона у будинку бачила один раз. Ремонт робила у вересні в 2007 році, позивачка була в стані вагітності. Розписку про отримання грошей в сумі 1600 або 1700 грн. вона писала за проханням позивачки у вересні місяці 2007 року після закінчення роботи. Свідок [PERSON] пояснив, що мати [PERSON] запросила його для будівництва сараю за адресою вул. Цикова смт.Покровське. З ним разом проводили роботи [PERSON] та [PERSON] Вони з самого початку розбили сарай, прокопали траншею, заґрунтували бутом, цементним розчином та вивели цоколь. Крім того викопали погреб, виклали його, залили перекриття погребу. У наступному році вони вигнали стіни та зробили перекриття. Керував будівництвом [PERSON], а розраховувалась з ними [PERSON]. Всі роботи проводилися у 2006 році та у 2007 році. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він виконував роботи по адресу [ADDRESS], а саме він привозив туди цеглу та щебінь. Замовником була [PERSON]. Хто з ним розраховувався він точно не пам'ятає, можливо за цеглу [PERSON], а вже за щебінь [PERSON] Ніяких чеків і розписок він не надавав покупцям. Матеріал привозив близько 10 років тому у теплу пору року. Цегли було близько 1344 штуки, а щебеню було десь близько 7 тон. Свідок [PERSON] суду пояснив, що він за замовленням [PERSON] привозив будівельний матеріал на вулицю Цикова смт.Покровське, а саме ракушку, лист. Хто розраховувався з ним за матеріал точно не пам'ятає, коли він привіз будівельний матеріалів був присутнім [PERSON] та його дівчина. Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, повно та всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає необхідним у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Так, як встановлено судом та вбачається зі свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 28.07.2006 року позивачка та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі /т. 1 а.с. 8/. У період шлюбу позивач [PERSON] була зареєстрована та проживала у будинку за адресою: [ADDRESS] /т. 1 а.с. 7/. З матеріалів справи вбачається, що відповідно до накладних б/н від 15.05.2006 року та б/н від 05.06.2007 року ПП «Земляна» відпущено [PERSON] цемент М400 у кількості 30 шт. на загальну суму 1260 грн., цемент марки М400 у кількості 40 шт. на загальну суму 1760 грн., шифер у кількості 90 шт. на загальну суму 3870 грн. /т. 1 а.с. 10, 11/. Згідно накладної № 00374 від 15.11.2007 року ПП «[PERSON].» відпущено плитку полову «Грес» у кількості 30 шт. на загальну суму 1500 грн., плитку полову «Арена» у кількості 15 шт. на загальну суму 750 грн., фарбу «Еко» у кількості 2 шт. на загальну суму 200 грн., валіки у кількості 2 шт. на загальну суму 50 грн. /т. 1 а.с. 12/. Згідно накладної ДСГ-030703 від 12.11.2011 року придбано плитку фасадну СК червона ПФ у кількості 90 шт. на загальну суму 153,90 грн. /т. 1 а.с. 13/. Відповідно до розписки [PERSON] . отримав від [PERSON] гроші в сумі 4800,00 грн. за роботу, яку він виконував при будівництві будівлі на [ADDRESS] у 2007 році /т. 1 а.с. 26/. Згідно розписки [PERSON], останній отримав 18.08.2007 року від [PERSON] гроші в сумі 20550 грн. за роботу по будівництву господарчої будівлі на [ADDRESS] /т. 1 а.с. 27/. Відповідно до розписки [PERSON] остання отримала 10.10.2007 року від [PERSON] гроші в сумі 1700 грн. за зроблену роботу в будинку на [ADDRESS] /т. 1 а.с. 28/. За приписами ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. За вимогами ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 04.10.1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» з послідуючими змінами та доповненнями, на який посилається позивач в позовній заяві, передбачено, що інші особи, які приймали участь у будівництві жилого будинку (його купівлі) не на підставі угоди про створення спільної власності, яка відповідає законодавству, вправі вимагати не визнання права власності на будинок, а відшкодування своїх затрат на будівництво (купівлю будинку), якщо допомогу забудовнику (покупцю) вони надавали не безоплатно. Таке ж право за цих умов належить членам сім'ї власника жилого будинку, якщо вони приймали участь лише у будівництві підсобних будівель (літньої кухні, сараю, тощо) і підсобних приміщень або коли їх затрати на ремонт жилого будинку перевищували покладений на них ст. 156 ЖК обов'язок. Відповідно до ст. 156 ЖК України, члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. За згодою власника будинку (квартири) член його сім'ї вправі вселяти в займане ним жиле приміщення інших членів сім'ї. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей згоди власника не потрібно. Члени сім'ї власника будинку (квартири) зобов'язані дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Повнолітні члени сім'ї власника зобов'язані брати участь у витратах по утриманню будинку (квартири) і придомової території та проведенню ремонту. Спори між власником та членами його сім'ї про розмір участі в витратах вирішуються в судовому порядку. Згідно зі ст. 64 ЖК України, члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. За змістом ст. 759 ЦК України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору найму (оренди). В судовому засіданні з пояснень сторін судом встановлено, що [PERSON], якій належить на праві власності домоволодіння за адресою: [ADDRESS], в червні 2007 року дозволила проживати за вказаною адресою на невизначений термін позивачу [PERSON] Письмових договорів оренди [PERSON] на будинок за адресою: [ADDRESS] не укладала. Згідно ч. 3 ст. 773 ЦК України наймач має право змінювати стан речі, переданої йому у найм, лише за згодою наймодавця. Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 778 ЦК України наймач може поліпшити річ, яка є предметом договору найму, лише за згодою наймодавця. Якщо поліпшення речі зроблено за згодою наймодавця, наймач має право на відшкодування вартості необхідних витрат або на зарахування їх вартості в рахунок плати за користування річчю. В судовому засіданні з пояснень сторін, свідків, матеріалів справи судом встановлено, що [PERSON] письмової згоди на проведення ремонту в будинку та будівництва господарських споруд за адресою: [ADDRESS] області не надавала. Згідно ч. 1 ст. 64 ЦК України письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи. За положеннями ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених законом. Проте позивачем не надано доказів на підтвердження згоди відповідача на проведення ремонтних та будівельних робіт у її домоволодінні. За таких обставин суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є безпідставними, неогрунтованими та жодним належним доказом не підтверджені. На підставі вищевикладеного та

Outcome: dismissed