Jurisdiction: civil
Date: 2017-08-14 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом, та остаточно уточнивши розмір позовних вимог, просить ухвалити рішення, яким здійснити виділ в натурі її частки будинковолодіння [ADDRESS] шляхом виділення їй: [PERSON], в будинку приміщень під літ. 1-6, 1-7, частини приміщення під літ. 1-1 (по межі приміщень під літ. 1-6, 1-7) з існуючим входом, а також підвалу (приміщення під літ. № І № ІІ), частину приміщення горища, що знаходяться над вищевказаними приміщеннями, а за відповідачкою: [PERSON] залишити приміщення підвалу - техпідпілля, приміщення під літ. 1-2, 1-3, 1-4, 1-5 частину приміщення під літ. 1-1 (по межі приміщень під літ. 1-4, 1-5) з влаштуванням окремого входу згідно варіанту №2 експертного висновку № 2451/2452 від 28.03.2013 року, тобто шляхом влаштування дверного прорізу, в приміщенні під літ. 3, встановлення в нього тамбурного (вхідного) дверного блоку, також залишити відповідачу частину приміщення горища, що знаходяться над вищевказаними приміщеннями, приналежні до будинку господарські будівлі вбиральня під літ. У та цегляний сарай під літ. Б. Виділити їй, [PERSON], в натурі належну їй частину земельної ділянки, а саме: земельну ділянку площею 0,0375 га, що розташована за адресою: [ADDRESS], кадастровий номер [NUMBER] для обслуговування житлового будинку, шляхом передачі їй частини земельної ділянки, розташованої під приміщеннями будинку, зазначеними під літ. 1-6, 1-7, частиною приміщень під літ. 1-1 (по межі приміщень під літ. 1-6, 1-7) існуючим входом до будинку та земельну ділянку, яка прилягає до будинку зі сторони вказаних приміщень по лінії, що відмежовує ці приміщення будинку, а за відповідачкою [PERSON] залишити другу частину земельної ділянки площею 0,0625 га з існуючими на ній зеленими насадженнями. З метою проведення виділення будинковолодіння [ADDRESS] зобов'язати сторони провести ремонтно-будівельні роботи, передбачені варіантом №2 висновку судової будівельно-технічної експертизи № 2470/2471 від 01.11.2013 року, зокрема: позивачку [PERSON] зобов'язати провести такі ремонтно-будівельні роботи: закласти (замурувати) дверний проріз між приміщеннями під літ. 1-6 та літ. 1-5 (спільно з [PERSON].); влаштувати перегородку в приміщенні під літ. 1-1 (спільно з [PERSON].); влаштувати санвузол; влаштувати вхід до приміщення підвалу; влаштувати автономні інженерні мережі. Відповідачку [PERSON] зобов'язати провести наступні ремонтно-будівельні роботи: закласти (замурувати) дверний проріз між приміщеннями під літ. 1-6 та літ. 1-5 (спільно з [PERSON].); влаштувати перегородку в приміщенні під літ. 1-1 (спільно з [PERSON].); влаштувати дверний проріз приміщення під літ. 3, встановити в ньому тамбурний (вхідний ) дверний блок; влаштувати дверний проріз між приміщеннями під літ. 1-3 та літ. 1-4, встановити в ньому дверний блок; влаштувати автономні інженерні мережі. За наслідками виділення частки будинковолодіння [ADDRESS], зобов'язати сторони провести взаєморозрахунки за відхилення виділеної частки від розміру належної стороні частки будинковолодіння. Позовні вимоги мотивує тим, що їй, позивачу [PERSON] належить на праві власності 3/8 часток житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель, розташованого в [ADDRESS], а також належить на праві власності 3/8 часток земельної ділянки для обслуговування будинку [ADDRESS]. Інша частина будинковолодіння (5/8) перебуває у власності відповідача [PERSON] Протягом тривалого часу між сторонами у справі тривають суперечки щодо використання вказаного будинковолодіння. Домовитися про добровільний розподіл будинковолодіння сторони не можуть, тому позивач звернулася до суду з вказаним позовом. З урахуванням висновків судової будівельно-технічної експертизи № 2451/2452 від 28.03.2013 року та № 2470/2471 від 01.11.2013 року, а також оскільки у будинковолодінні [ADDRESS] позивачу належить 3/8 частини, вважає за можливе здійснити виділ її частки в будинковолодінні шляхом передачі їй в будинку приміщень вказаних у заяві та відповідної земельної ділянки. До спірного будинковолодіння прилягає інша земельна ділянка на [ADDRESS], яка належить позивачу на праві приватної власності. Запропонований нею варіант виділення частки будинковолодіння [ADDRESS] та земельної ділянки по [ADDRESS], що також важливо з точки зору врахування інтересів сторін. Крім цього, запропонований нею варіант виділення земельної ділянки виключає можливість в подальшому спільно з відповідачем використовувати земельну ділянку, оскільки крім існуючого входу на територію будинковолодіння, є окремий вхід з протилежної сторони будинковолодіння. Ця обставина має суттєве значення, оскільки дає можливість облаштувати заїзд та вхід на земельні ділянки кожному співвласнику окремо, здійснити розподіл земельної ділянки, не встановлюючи порядок користування земельною ділянкою, що передбачає спільне користування. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явилася, її представники [PERSON], який діє на підставі довіреності від 14.01.2015, та [PERSON], яка діє на підставі договору про надання правової допомоги від 13.12.2016, у судовому засіданні підтримали уточнені позовні вимоги [PERSON], та дали пояснення, аналогічні змісту позовної заяви. Представник позивача [PERSON] - [PERSON] у судове засідання, що відбулося 15 серпня 2017 року, не з'явилася, у попередніх судових засіданнях підтримала уточнені позовні вимоги [PERSON] та дала пояснення, аналогічні змісту позовної заяви. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позов [PERSON] не визнала, заперечила проти розподілу будинковолодіння за запропонованим позивачем варіантом, оскільки висновки судової будівельно-технічної експертизи №2451/2452 від 28 березня 2013 року та 2470/2471 від 01.11.2013 року про виділ майна в натурі здійснено з урахуванням інтересів однієї сторони - позивача [PERSON] Зазначеними висновками запропоновано два варіанти виділу в натурі частки будинковолодіння, кожен з яких порушує права відповідача на власність, а саме зменшується її частка. У випадку задоволення позовних вимог за варіантами експертизи №2451/2452 від 28.03.2013 р. та висновку 2470/2471 від 01.11.2013 р. відповідач частково позбавляється права власності на спадкове майно за мізерну компенсацію, для перетворення цього майна в окремо ізольовану квартиру їй необхідно прикласти великі грошові кошти (за першим варіантом ці кошти перевищують вартість компенсації у 9 разів). При цьому слід врахувати, що вона є людиною похилого віку і єдиним джерелом її доходів є пенсія. За другим варіантом вартість будівельних робіт менша, але житлова площа кімнати, позначена літ. 1-4, перетворюється у допоміжну. Для влаштування входу (проріз у капітальній стіні) та інших робіт їй слід розробляти будівельний паспорт, звертатися за дозволом до органу архітектури і містобудування, вводити цей реконструйований об'єкт нерухомості в експлуатацію. Вона позбавлена можливості користуватися підвальним приміщенням будинку. Натомість позивачу для перетворення виділених приміщень в ізольовану квартиру необхідно мінімум коштів і виконання робіт, позивач володіє усіма комунікаційними мережами. Вказані у висновках експерта ремонтно-будівельні роботи відносяться за своєю категорією до реконструкції, а не до перепланування житлового будинку і їх погодження здійснюється у відповідності до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Натомість, матеріали, які містяться у справі, беззаперечно доводять, що можливість розділити майно в натурі у відповідності до ідеальних часток без сплати компенсації із збереженням часток існує. Саме тому вона подала клопотання про додаткову експертизу. Львівським науково-дослідним інститутом за її клопотанням було здійснено додаткову будівельно-технічну експертизу за № 708 від 29 липня 2016 року. Вважає, що варіант розподілу, запропонований вказаною експертизою, є оптимальним варіантом, який максимально відповідає розмірам ідеальних часток та враховані інтереси обох сторін, при цьому даний варіант погоджений з органами місцевого самоврядування. Підсумовуючи викладене вона не погоджується з тим, що їй буде виділено в натурі майно з порушенням її прав, а саме зменшено розмір ідеальної частки, тому просить суд відмовити [PERSON] частково в задоволенні позовної заяви. Прийняти рішення щодо виділу в натурі частки будинковолодіння за адресою: [ADDRESS] за варіантом розподілу, запропонований у висновку Львівського науково-дослідного інституту № 708 від 29 липня 2016 року з поправками. За таким поділом просить здійснити поділ земельної ділянки по лінії вказаної перегородки (стіни) позначеного як Літ. «1-1». Представники третіх осіб виконавчого комітету Бориславської міської ради та комунального підприємства «Дрогобицьке міжміське бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки» у судове засідання повторно не з'явилися, про причини неявки суду не повідомили, хоча були належно повідомлені про час та місце розгляду справи. Суд вважає за можливе розглянути справу у їхній відсутності на підставі наявних у справі доказів. Допитана у судовому засіданні у якості експерта [PERSON] підтримала свій висновок, викладений у висновку додаткової судової інженерно-будівельної експертизи №1036 від 26.08.2015 та додаткової судової інженерно-технічної експертизи №708 від 29.07.2016, та надала суду пояснення, що відповідають відповідним письмовим поясненням до висновку експертизи №708 від 29.07.2016, що надійшли на адресу суду 14.07.2017 р. Суд, заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, пояснення експерта [PERSON], дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до такого висновку. У силу положень статей 21, 24, 41 Конституції України, статей 319, 358 ЦК України всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, в тому числі щодо захисту права спільної часткової власності. Виходячи із цих положень, правовий режим спільної часткової власності визначається главою 26 ЦК України з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування та розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди - спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток, співвласники при здійсненні зазначених правомочностеймають рівні права. Судом встановлено, що сторони у справі є співвласниками будинку [ADDRESS]. Зокрема, рішенням Бориславського міського суду Львівської області від 24 липня 2007 року у справі №2-241/2007 р. за [PERSON] визнано право власності на 3/8 часток житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель, розташованого в [ADDRESS], та визнано право власності на 3/8 часток земельної ділянки, розташованої в [ADDRESS]. Інша частина будинковолодіння (5/8 ідеальних частин) перебуває у власності відповідача [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого Бориславською державною нотаріальною конторою 16.06.2006 року, та свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого Бориславською державною нотаріальною конторою 06.12.2007 року. Будинковолодіння складається з цегляного будинку, зазначеного на плані літ. А-1, що складається з трьох житлових кімнат, кухні, коридору, вбиральні, кладової, підвалу, господарських будівель: дерев'яної вбиральні, літ. У, цегляного сараю літ. Б, бетонного замощення літ. І та металевої огорожі літ. 1. Земельна ділянка площею 0,1000га на [ADDRESS] для обслуговування будинку належить сторонам на праві спільної часткової власності: позивачу [PERSON] - 3/8 частки земельної ділянки, та 5/8 - відповідачу на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Бориславською державною нотаріальною конторою 06.12.2007. Крім цього, на [ADDRESS] розташована земельна ділянка площею 0,0016 га для ведення садівництва, яка перебуває у спільній частковій власності, зокрема, відповідачу [PERSON] належить 5/8 ідеальної частки вказаної земельної ділянки. Частиною першою статті 364 ЦК України передбачено право співвласника на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні. Відповідно до частини другої статті 364 ЦК України, якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Оскільки після виділу частки зі спільного нерухомого майна в порядку статті 364 ЦК України право спільної часткової власності припиняється, то при виділі частки зі спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об'єкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу та пункту 10 Порядку присвоєння об'єкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року № 1117 «Про ідентифікацію об'єктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них», - що вбачається з правової позиції Верховного Суду України, викладеної у справі № 6-286цс15. Відповідно до ч.1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Протягом тривалого часу між сторонами у справі тривають суперечки щодо використання вказаного будинковолодіння. Крім цього, судом встановлено, що рішенням Бориславського міського суду від 10 червня 2010 року позов [PERSON] до [PERSON] про виділ в натурі частини будинку [ADDRESS] земельної ділянки задоволено та виділено в натурі частину будинку та земельної ділянки згідно єдиного запропонованого варіанту судової будівельно-технічної експертизи. Рішенням колегії суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Львівської області від 09 грудня 2010 року вказане рішення суду першої інстанції скасовано й ухвалено нове рішення про відмову в задоволені позовних вимог. Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 15 серпня2011 року касаційну скаргу [PERSON] відхилено, рішення колегії суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Львівської області від 09.12.2010 року залишено без змін. Підставами для скасування рішення суду першої інстанції було, зокрема, те, що під час виділення позивачеві його частки згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи та відповідного зменшення частки відповідача суд не вирішив питання про виплату компенсації за різницю вартості часток, не дослідив питання технічної можливості без дозволу компетентних органів переобладнати та перепланувати виділену відповідачеві частку в окрему квартиру із влаштуванням окремих комунікацій, оскільки всі існуючі комунікації залишилися на виділеній позивачеві частині та не звернув уваги на те, що за таким варіантом розподілу будинковолодіння відповідач позбавляється права користування підвальним приміщенням будинку. Відповідно до п.6 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» № 7 від 04.10.91: при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. У справі, що розглядається, позивач просить провести виділ будинковолодіння по варіанту №2 висновку експерта № 2451/2452 від 28.03.2013 року. При цьому, позивач не враховує висновки додаткової судової інженерно-будівельної експертизи №1036 від 26.08.2015 та додаткової судової інженерно-технічної експертизи №708 від 29.07.2016, що були проведені на підставі ухвали суду за клопотанням відповідача [PERSON] За змістом ст.150 ЦПК України додаткова експертиза призначається судом якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним. Відтак, суд вважає, що висновки експертиз №2451/2452 від 28.03.2013 року та № 2470/2471 від 01.11.2013 року, за якими позивач просить ухвалити рішення, є не повними, та не можуть бути покладені судом в основу рішення, оскільки не враховують прав та інтересів усіх співвласників. Крім цього, у справі, що розглядається, варіант експертизи, за яким позивач просить провести виділ будинковолодіння, передбачає переобладнання та перепланування. Зокрема, передбачається втручання в несучі конструкції та інженерні системи загального користування. Відповідно до ст.152 ЖК України виконання таких робіт потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Позивач, наполягаючи на вищевказаному варіанті експертизи, не надала суду документів від органів місцевого самоврядування, що б підтверджували право на виконання необхідних ремонтно-будівельних робіт. Також, у випадку виділення частки позивача в будинковолодінні згідно варіанту експертизи, за яким позивач просить провести виділ будинковолодіння (варіант №2 експертного висновку № 2451/2452 від 28.03.2013), частка відповідача зменшується, зокрема, з 5/8 (62,5%) на 10/19 (52,63%). Отже, такий варіант експертизи не передбачає виділу частки відповідно до розміру існуючих ідеальних часток співвласників. Таким чином, вказаним варіантом експертизи передбачається зміна розміру часток співвласників у праві спільної власності, що пов'язане у подальшому з необхідністю грошової або іншої матеріальної компенсації вартості частки співвласнику, частка якого буде зменшена. Відповідна компенсація співвласникові вартості часткиможе бути надана лише за його згодою (ч.2 ст.364 ЦК України). У випадку проведення виділу частки в будинковолодінні за варіантом, запропонованим позивачем, відповідачу [PERSON] пропонується грошова компенсація вартості її частки, проти чого відповідач категорично заперечує, що також унеможливлює проведення виділу частки у натурі за варіантом експертизи, за яким просить провести позивач. З урахуванням вищенаведеного, суд приходить до висновку, що реалізація права позивача на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, за варіантом експертизи, вибраної позивачем, буде порушувати житлові та майнові права іншого співвласника - відповідача [PERSON], оскільки передбачається зменшення частки відповідача в будинковолодінні, а також передбачається виплата грошової компенсації вартості її частки, проти чого відповідач категорично заперечує. Відповідач [PERSON] категорично заперечує проти задоволення позовних вимог, зокрема, проти виділення будинковолодіння за варіантом експертизи, вибраної позивачем, посилаючись на те, що відповідач частково позбавляється права власності на спадкове майно за мізерну компенсацію, для перетворення цього майна в окремо ізольовану квартиру їй необхідно прикласти великі грошові кошти. За другим варіантом житлова площа кімнати, позначена літ. 1-4, перетворюється у допоміжну. Для влаштування входу (проріз у капітальній стіні) та інших робіт їй слід розробляти будівельний паспорт, звертатися за дозволом до органу архітектури і містобудування, вводити цей реконструйований об'єкт нерухомості в експлуатацію. Вона позбавлена можливості користуватися підвальним приміщенням будинку. Натомість позивачу для перетворення виділених приміщень в ізольовану квартиру необхідно мінімум коштів і виконання робіт, позивач володіє усіма комунікаційними мережами. При цьому відповідач погоджується на інший варіант розподілу будинковолодіння та просить суд прийняти рішення щодо виділу в натурі частки будинковолодіння за варіантом розподілу, запропонованим у висновку експертизи № 708 від 29 липня 2016 року з поправками, виходячи з того, що додаткову судову інженерно-будівельну експертизу та додаткову судову інженерно-технічну експертизу проведено на підставі ухвал суду за клопотанням відповідача [PERSON], про що надано висновок експертизи №1036 від 26.08.2015 та висновок №708 від 29.07.2016. Відповідно до ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог. Позовна заява позивача [PERSON] не містить вимог по розподілу будинковолодіння за варіантами, запропонованим у висновку експертизи № 708 від 29 липня 2016 року, такі вимоги виставляє не позивач, а [PERSON] - відповідач у справі. Таким чином, вимоги відповідача [PERSON] прийняти рішення щодо виділу в натурі частки будинковолодіння за варіантом розподілу, запропонованим у висновку експертизи № 708 від 29 липня 2016 року не може бути задоволеною. При вирішенні даної справи суд керується також загальними засадами цивільного законодавства (ст. 3 ЦК) щодо справедливості, добросовісності та розумності з урахуванням прав та інтересів усіх співвласників. Враховуючи наведене, зібрані у справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв'язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що у суду відсутні підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Оскільки у позові [PERSON] відмовлено у повному обсязі, тому судові витрати, понесені позивачем, не підлягають стягненню з відповідача, а витрати відповідача [PERSON], пов'язані з проведенням судових експертиз, у розмірі 8260,60 грн. необхідно стягнути з [PERSON] на користь відповідача [PERSON]

Outcome: dismissed