Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовом до КП «Придніпровська СУБ» Черкаської міської ради про відшкодування шкоди. Свої позовні вимоги мотивує тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS] . Позивач вважає, що затоплення її квартири відбулось внаслідок неналежної якості надання житлово-комунальних послуг КП «Придніпровська СУБ» ЧМР. Відповідно до даних акту від 04.08.2016р., складеного інспектором КП «Придніпровська СУБ», 03.08.2016р. в будинку [ADDRESS] відбулось залиття приміщень квартири [ADDRESS] . Залиття приміщень квартири мешканцями було виявлено 03.08.2016р. о 13-00 гр-кою [PERSON] , оскільки мешканці цієї квартири були відсутні з 31.07.2016р. по 03.08.2016р. Повернувшись додому, позивач того ж дня виявила у квартирі наявність води на підлозі, перелив каналізаційних стоків через край унітаза. Було викликано аварійну службу, якою 03.08.2016р. згідно із записами о 15-37 проведено роботи по прочищенню каналізаційної мережі. Попередньо, згідно із записами на звернення мешканців кв.[NUMBER] від 01.08.2016р. о 23-51 була течія мережі у підвалі. На час обстеження 04.08.2016р. у квартирі [ADDRESS] є пошкодження: в спальних кімнатах та коридорі між спальними кімнатами покриття підлоги - паркет місцями піднялось, паркетні дошки в окремих місцях випали, є деформація паркетних дощок. В акті зазначено: «Причиною залиття квартири [ADDRESS] ж засмічення каналізаційної мережі по стояку санвузла твердими побутовими відходами». В акті від 15.08.2016р. комісії ЖЕО зазначено, що зі слів [PERSON] залиття було виявлено 15.08.2016р. о 13-00 та визвано аварійну службу. О 15-05 цього дня у кухні квартири виявлено повну мийку каналізаційних витоків, підлогу (покриття облицювальною плиткою) підмочено водою, у коридорі покриття підлоги - паркет - біля вхідних дверей піднялось, є деформація паркетної дошки, підмочено меблі на кухні. В акті також зазначено: «Причиною залиття квартири [ADDRESS] є засмічення мережі системи водовідведення - кухонний стояк між квартирою [ADDRESS] та підвальним приміщенням побутовими відходами». Позивач вважає, що відповідач, як балансоутримувач та управитель будинку, повинен був виконати норми ст.ст. 20, 21, 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», ст. 10 ЖК України, ст. 319 ЦК України та Правила користування приміщеннями житлових будинків та прибудинковими територіями, затверджених постановою КМУ 21.07.2005р., а саме, - своєчасно надавати споживачам послуги належної якості, які не спричиняють шкоди його майну, проводити 2 рази на рік перевірку стану внутрішньо-будинкових систем із складанням акту. Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири позивача внаслідок залиття, які мали місце 03.08.2016р. та 15.08.2016р. відповідно до висновку експертно-будівельного дослідження, складає 27394грн. Крім майнової шкоди, позивачу завдано і моральної шкоди на суму 20000грн., яка полягає у душевних стражданнях, яких зазнала позивач у зв`язку із знищенням і пошкодженням майна. Добровільно відповідач відмовився відшкодувати шкоду позивачу. Таким чином, посилаючись на ст.ст. 1166, 1167 ЦК України, позивач просить суд, - стягнути з відповідача на свою користь майнову шкоду в розмірі 27394грн. та моральну шкоду - 20000грн., а також стягнути судові витрати у розмірі 2350грн. за проведення експертного будівельно-технічного дослідження. Ухвалою суду від 14.12.2018р. (суддя Шипович В.В.) прийнято, відкрито провадження по справі та призначено розгляд за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду, занесенною до протоколу судового засідання від 13.03.2019р., залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ТОВ «Рембуд-2008». Ухвалою суду від 09.04.2019р. закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті. Відповідно до розпорядження №38 від 14.05.2019р. та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями 14.05.2019р. справу передано в провадження судді Позарецької С.М. Ухвалою суду від 20.05.2019р. прийнято до провадження дану справу та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 12.11.2019р. закрито підготовче провадження та призначено її до розгляду по суті. Відповідачем КП «Придніпровська СУБ» ЧМР надано до суду відзив на позов, за яким просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Зазначено, що відповідно до рішення виконавчого комітету Черкаської міської ради від 30.03.2011р. за №423 для комунальних підприємств міста Черкаси, які надавали послуги з утримання будинків серед мінімального переліку послуг була включена послуга технічного обслуговування внутрішньо-будинкових систем тепло, водопостачання, водовідведення і зливної каналізації. У Додатку №3 до цього рішення №423 з поміж будинків, які обслуговуються КП «Придніпровська СУБ», належить будинок по [ADDRESS] . З метою підтримання експлуатаційних характеристик внутрішньо-будинкових мереж по [ADDRESS] та на виконання Наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 комунальне підприємство КП «Придніпровська СУБ» уклало з ТОВ «Рембуд-2008» договір №74 на технічне та аварійне обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж житлового фонду від 31.12.2013р. Умови цього договору передбачали надання послуг з ліквідації аварійних ситуацій, перелік та періодичність надання послуг із технічного обслуговування внутрішньо-будинкових систем, що включали загальні, непередбачувані та профілактичні огляди відповідно до графіку, погодженого сторонами. Відповідно до додатку №2 до договору №74 (п.2.9) прочищення каналізаційних внутрішньо-будинкових мереж та каналізаційних випусків здійснювалось 2 рази на рік. Проведення профілактичних оглядів підрядною організацією забезпечувалось 2 рази на рік. Послуги з технічного та аварійного обслуговування виконувались підрядною організацією ТОВ «Рембуд-2008» належним чином, що підтверджується актами виконаних робіт. У Звіті по нарахуванню плати на утримання житла і прибудинкової території та фактичних витрат, котрий відображає витрати будинку в розрізі наданих послуг за період з 01.01.2015 по 30.06.2016 також підтверджується надання послуг з технічного обслуговування внутрішньо-будинкових систем водо-теплопостачання, водовідведення будинку [ADDRESS] . Перерахунок плати за ненадання послуг з технічного обслуговування внутрішньо-будинкових мереж цього будинку «КП «Придніпровська СУБ» споживачам не здійснювала, акти претензії споживачів за участю виконавця послуги з утримання будинків складені не були. У акті залиття від 15.08.2016р. причиною зазначено: «засмічення мережі системи водовідведення - кухонний стояк між квартирою [ADDRESS] та підвальним приміщенням побутовими відходами». Пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМУ від 24.01.2006р. №45 на власників та наймачів квартир покладені обов`язки не допускати виконання дій, що порушують умови проживання громадян, підтримувати чистоту і порядок будинку. Відповідно до ч.1 ст. 10 ЖК, громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, додержуватися правил користування жилими приміщеннями, оскільки в силу ч.2 ст. 382 ЦК, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення належить до спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» співвласники спільного майна багатоквартирного будинку зобов`язані забезпечувати належне утримання та належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна багатоквартирного будинку; додержуватися вимог правил утримання багатоквартирного будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, санітарних норм. Відповідач не визнає позовні вимоги і в частині стягнення з нього на користь позивача моральну шкоду в розмірі 20000грн. Вважає, що позивачем завдання такої шкоди відповідачем не доведене та необгрунтоване. Отже, просить відмовити у задоволенні позову. Відповідь на відзив позивачем подано не було. Крім того, третьою особою не були подані письмові пояснення по суті позову та відзиву. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилась, будучи належним чином повідомлена про час, дату та місце розгляду справи. Про поважність причин неявки не повідомила. В судовому засіданні представник позивача адвокат Грабовий І.П. повністю підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити, враховуючи обставини, викладені у позовній заяві. Вважає, що мала місце бездіяльність відповідача, який не здійснював контроль за інженерним обладнанням, незважаючи на норми п.2 договору, укладеного між позивачем та Придніпровським СУБ, а також неналежне надання послуг (п.п.1.1, 2.1.2, 3.2.5 договору). Розмір майнової шкоди становить 27394грн. Розмір моральної шкоди 20000грн. (позивач душевно страждала з-за пошкодженого майна, не могла належно користуватися квартирою). На даний час спір не врегульовано. В судове засідання представник відповідача не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. Надано відзив на позов, за яким просить відмовити у задоволенні позову. В судове засідання не з`явилась третя особа, будучи неодноразово належним чином повідомлена про час, дату та місце розгляду справи. Письмові пояснення по суті позову та відзиву не подані. Про поважність причин неявки не повідомлено. В судовому засіданні свідок [PERSON] зазначила, що позивач є її рідною дочкою. Три роки тому (дату не пам`ятає), дочка із сім`єю поїхали на дачу, а коли повернулися, то виявили, що у квартирі [ADDRESS] все було в лайні. Того року п`ять разів пробивали стояк і п`ять разів затопляло помешкання позивача. Вважає, що КП «Придніпровська СУБ» нічого не робить. Вони викликали аварійну службу «105», працівники якої приїхали і все налагодили, але через п`ять днів знову помешкання квартири [ADDRESS] затопило. Затопило каналізацію, хтось із мешканців з квартир верхніх поверхів кидають щось у стоки (каналізаційні); починаються такі затоплення, коли починається сезон закаток (консервація) на зиму. Потім позивач за свої кошти зробила у підвальному приміщенні «ревізку» і, коли щось попадає у каналізацію, то це викидається зовні у підвал, а вода сходить по стоках і квартиру не заливає. Дозвіл на такі роботи (встановлення у підвальному приміщенні на стояку «ревізки») ними отримано не було. Що стосується допиту в якості свідка [PERSON] , то під час розгляду справи позивачем було знято клопотання про його допит. Заслухавши пояснення учасників справи, показання свідка, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають до задоволення за таких підстав: встановлено, що [PERSON] (до шлюбу [PERSON] ) є власником квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності № [NUMBER] , виданого Черкаською міською радою народних депутатів від 04.12.1997р., яке зареєстроване в КП «ЧООБТІ» 04.12.1997р. Між сторонами 11.02.1998р. укладено договір (РЕУ-3 (як власник будинку) в подальшому КП «Придніпровська СУБ» та [PERSON] (як співвласник)) про участь у витратах на утримання будинку та прибудинкової території. Відповідно до п.1.1 договору власник будинку забезпечує обслуговування та ремонт житлового будинку за вказаною адресою, а також утримання прибудинкової території. Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилось на системі центрального опалення, гарячого/холодного водопостачання, водовідведення від 04.08.2016р., затвердженого директор КП «Придніпровська СУБ», складеного інспектором цього підприємства [PERSON] за участю мешканця квартири [ADDRESS] [PERSON] , 03.08.2016р . трапилось залиття приміщень квартири [ADDRESS] . На час обстеження 04.08.2016р. у квартирі [ADDRESS] є пошкодження: в спальних кімнатах та коридорі між спальними кімнатами покриття підлоги - паркет місцями піднялось, паркетні дошки в окремих місцях випали, є деформація паркетних дощок. В акті зазначено: «Причиною залиття квартири [ADDRESS] ж засмічення каналізаційної мережі по стояку санвузла твердими побутовими відходами». 03.08.2016р. було викликано аварійну службу, працівниками якої проведено роботи по прочищенню каналізаційної мережі. Попередньо аварійної служби, згідно із записами за зверненням мешканців квартири [NUMBER] від 01.08.2016р. - течія мережі ХВП в підвалі (перекрили гвинт по стояку ванної квартири [ADDRESS] , обстежили - течія з квартири [ADDRESS] в підвал. Мешканці квартири [ADDRESS] відсутні. Передано заявку - надання доступу в квартиру [ADDRESS] для обстеження. 02.08.2016р. мешканцям квартири [ADDRESS] залишено попередження про надання доступу до інженерних мереж. Висновки та рекомендації: «По факту залиття квартири [ADDRESS] запропоновано знаходження спільного компромісного рішення». З актом ознайомлена мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] . В акті від 15.08.2016р., складеному представником КП «Придніпровська СУБ» ЧМР інспектором [PERSON]., та затвердженого директором КП «Придніпровська СУБ», зазначено, що зі слів [PERSON] залиття було виявлено 15.08.2016р. о 13-00 та визвано аварійну службу. О 15-05 цього дня у кухні квартири виявлено повну мийку каналізаційних витоків, підлогу (покриття облицювальною плиткою) підмочено водою, у коридорі покриття підлоги - паркет - біля вхідних дверей піднялось, є деформація паркетної дошки, підмочено меблі на кухні. В акті також зазначено: «Причиною залиття квартири [ADDRESS] є засмічення мережі системи водовідведення - кухонний стояк між квартирою [ADDRESS] та підвальним приміщенням побутовими відходами». Висновки та рекомендації: необхідне прочищення мережі водовідведення (кухонний стояк) по квартирі [ADDRESS] . З актом ознайомлена мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] . Відповідно до висновку №10/16 експертного будівельно-технічного дослідження від 30.08.2016р. на підставі досліджених актів від 04.08.2016р. та від 15.08.2016р. вартість ремонтно-будівельних робті, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири позивача внаслідок залиття, які мали місце 03.08.2016р. та 15.08.2016р., складає 27394грн. Відповідно до квитанції від 30.09.2016р. вартість проведеного дослідження становить 2350грн. З метою підтримання експлуатаційних характеристик внутрішньо-будинкових мереж по [ADDRESS] та на виконання Наказу Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №76 Комунальне підприємство КП «Придніпровська СУБ» уклало 31.12.2013р. з ТОВ «Рембуд-2008» договір №74 на технічне та аварійне обслуговування внутрішньо-будинкових інженерних мереж житлового фонду від 31.12.2013р. Умови цього договору передбачали надання послуг з ліквідації аварійних ситуацій, перелік та періодичність надання послуг із технічного обслуговування внутрішньо-будинкових систем, що включали загальні, непередбачувані та профілактичні огляди відповідно до графіку, погодженого сторонами. Додатком №1 до договору передбачено перелік та терміни надання послуги з ліквідації аварійних ситуацій. Відповідно до додатку №2 до договору №74 (п.2.9) передбачено послугу - прочищення каналізаційних внутрішньо-будинкових мереж та каналізаційних випусків, яке здійснювалось 2 рази на рік. Проведення профілактичних оглядів підрядною організацією забезпечувалось 2 рази на рік. Послуги з технічного та аварійного обслуговування виконувались підрядною організацією ТОВ «Рембуд-2008», що підтверджується актами виконаних робіт від 29.01.2016р., від 31.05.2016р., від 29.07.2016р., від 31.08.2016р. У Звіті по нарахуванню плати на утримання житла і прибудинкової території та фактичних витрат, котрий відображає витрати будинку в розрізі наданих послуг за період з 01.01.2015 по 30.06.2016 також підтверджується надання послуг з технічного обслуговування внутрішньо-будинкових систем водо-теплопостачання, водовідведення будинку [ADDRESS] . Відповідно до ст. 55 Конституції України та ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Способи захисту для даних правовідносин визначені Цивільним Кодексом України. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч.3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). За нормами статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Відповідно до положень статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частина друга статті 1166 ЦК встановлює презумпцію вини завдавача шкоди, тобто особа, яка завдала шкоду, буде вважатися винною, якщо вона сама не доведе відсутність своєї вини. Як роз`яснено у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а)наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Відповідно до ч.ч.1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно із частиною четвертою статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Статтею 322 ЦК України також передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Зазначається присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та особами з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій визначено, що з актом про залиття повинні бути ознайомлені мешканці відповідних квартир, шляхом його підписання. Окрім цього, в актах повинна бути вказана причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини, а саме несанкціоноване втручання мешканців кв.№___ у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.». За результатами розгляду справи, судом встановлено, що дійсно 03.08.2016р. та 15.08.2016р. відбулося затоплення квартири [ADDRESS] , що підтверджується актами від 04.08.2016р. та від 15.08.2016р. Між тим, позивачем жодним чином не обґрунтовано та не доведено той факт, що таке затоплення відбулося з-за протиправної поведінки (бездіяльності) та з вини відповідача. На думку суду, не знайшли свого підтвердження доводи представника позивача про те, що відповідач неналежно надавав послуги споживачеві [PERSON] . Як встановлено в судовому засіданні, за даними актів та з показань свідка [PERSON] вбачається, що затоплення квартири [ADDRESS] відбулось з причин засмічення каналізаційної мережі по стояку санвузла та кухонного стояка побутовими відходами. Отже, позовні вимоги щодо відшкодування позивачеві відповідачем майнової шкоди в розмірі 27394грн. не підлягають до задоволення. Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоди визначені статтею 1167 ЦК України. Так, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала:1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки;2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; 3)в інших випадках, встановлених законом. Як передбачено ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Враховуючи роз?яснення п. 3, п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року зі змінами «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», - під моральною шкодою розуміються втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров?я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках. При цьому, слід виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Таким чином, норми права дають підстави вважати, що під моральною шкодою фізичної особи слід розуміти наявність такого негативного емоційного сприйняття особою вчинених стосовно неї протиправних дій, що досягло певного психологічного стану фізичних чи душевних страждань (відчуття неспокою, хвилювання, образи, дискомфорту тощо). З`ясувавши обставини справи та дослідивши наявні докази, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог [PERSON] щодо відшкодування їй відповідачем КП «Придніпровська СУБ» ЧМР моральної шкоди у розмірі 20000грн., оскільки жодними належними та допустимими доказами завдання їй такої шкоди не доведено. Крім того, слід відмовити у задоволенні позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивача 2350грн. як судових витрат за проведення експертного будівельно-технічного дослідження, оскільки відповідно до положень ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Отже, за нормами чинного процесуального законодавства до судових витрат витрати за проведення дослідження не відносяться, а тому відсутні підстави для стягнення таких витрат з відповідача. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати (судовий збір за подачу до суду позову) слід компенсувати за рахунок держави, відповідно до порядку, передбаченого КМУ, враховуючи, що позивач [PERSON] за даними пенсійного посвідчення № [NUMBER] , отримує пенсію як особа з інвалідністю 2 групи довічно. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed