Jurisdiction: civil
Date: 2014-02-23 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить визначити їй додатковий строк в три місяці для прийняття спадщини після смерті її чоловіка [PERSON], померлого [INFO] в м. Харкові. В заяві позивач посилається на те, що [INFO] помер її чоловік [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина на ? частину квартири [ADDRESS]. Позивач зазначає, що чоловік проживав за іншою адресою, а саме: [ADDRESS] та про його смерть вона дізналася лише в кінці жовтня 2013 року. Отримавши свідоцтво про смерть чоловіка вона звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса [PERSON], яка 29.10.2013 року винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій в зв'язку з тим, що позивачкою пропущено строк для прийняття спадщини, а на момент смерті спадкодавця вона не була зареєстрована з ним за одною адресою. Також позивач зазначає, що вони з чоловіком мають доньку [PERSON], яка не претендує на прийняття спадщини. Враховуючи те, що спадщина є досі відкритою, вона має право прийняти її як спадкоємець, в зв'язку з чим вимушена звернутися до суду. Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити в повному обсязі та підтвердили обставини, викладені у заяві. Відповідачка у судове засідання не з'явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій також зазначила, що проти задоволення позову не заперечує. Суд, вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного. 05.06.1987 року Київським відділом РАГСу м. Харкова зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON]. Від шлюбу [PERSON] та [PERSON] мають доньку - [PERSON], яка після одруження змінила прізвище на «[PERSON]». [INFO] помер [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] від 01.02.2013 року, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1642. Після його смерті залишилася спадщина у вигляді ? частини квартири [ADDRESS]. На час відкриття спадщини [PERSON] проживала окремо від спадкодавця. [PERSON] проживав за адресою: [ADDRESS]. Згідно витягу реєстрації Московського РВ ГУМВС України в Харківській області, про смерть [PERSON], що мешкав за адресою: [ADDRESS] було сповіщено онучку гр. [PERSON], [INFO], яка проживає: [ADDRESS]. Після смерті чоловіка, [PERSON], як спадкоємець за законом першої черги, своєчасно не звернулася до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини для оформлення правовстановлюючих документів у встановлений законом строк, оскільки вона не знала про смерть чоловіка, та дізналася про це, лише в жовтні 2013 року. При звернення до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу [PERSON], 29.10.2013 року було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, посилаючись на те, що [PERSON], [INFO], на час відкриття спадщини мешкав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS], тобто окремо від позивачки. Окрім того, у вказаній постанові також зазначено, що позивачкою було пропущено строк для прийняття спадщини. Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкування є перехід прав та обов'язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). У відповідності із ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою або застереженням. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживає постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З роз'яснень, викладених в п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2 ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Частиною 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи те, що позивач в передбачений законом шестимісячний строк не подав заяви про відмову від прийняття спадщини після смерті чоловіка, [PERSON] не знала про смерть [PERSON], суд вважає, що є обставини, які свідчать про поважність причини, з яких нею пропущено строк для прийняття спадщини. Суд вважає, що позивач з поважних причин пропустила строк для прийняття спадщини, після смерті [PERSON] ,який помер [INFO], в зв'язку з чим суд дійшов висновку, що строк подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини пропущено з поважної причини, тому визнає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved