Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-15 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до Авдіївської міської військово-цивільної адміністрації Покровського району Донецької області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в обґрунтування якої зазначила, що [INFO] помер її батько - [PERSON] . Після смерті батька залишилася спадщина у вигляді пенсійних виплат, які за життя були нараховані йому, але не виплачені в зв`язку зі смертю. 13 серпня 2021 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Василенка В. А. із заявою про прийняття спадщини, однак отримав відмову у вчиненні нотаріальної дії через те, що пропустив шестимісячний строк, наданий для звернення до нотаріальної контори. Позивач зазначив, що не зміг вчасно звернутися до нотаріальної контори, оскільки батько постійно проживав на території м. Донецька, який на даний час є тимчасово окупованою територією, батько позивача тяжко хворів, і позивач був вимушений перебувати поруч з ним. В зв`язку із оголошенням карантину та встановленням відповідних обмежень виникли труднощі для виїзду з м. Донецька. Крім того, позивач зазначив, що постійно проходить стаціонарне лікування, і після покращення стану здоров`я зміг звернутися до нотаріуса із відповідною заявою. Просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю два місяці після набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . . Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 24 вересня 2021 року цивільну справу № 242/4897/21 прийнято до провадження та призначено розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Цією ж ухвалою від приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Донецької області Василенка Володимира Анатолійовича витребувано інформаційні довідки зі Спадкового реєстру щодо наявності спадкової справи після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду заяву про слухання справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Представник відповідача - Авдіївської міської військово-цивільної адміністрації Покровського району Донецької області - у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій зазначив, що проти задоволення заявлених вимог не заперечує. Дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Частиною 3 ст. 200 ЦПК України визначено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Матеріали справи містять копію свідоцтва про народження [NUMBER] , виданої 15 грудня 1959 року , відповідно до якого [PERSON] є дочкою [PERSON] . Після реєстрації шлюбу з [PERSON] позивачу присвоєно прізвище [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу [NUMBER] , виданого Палацом урочистих подій м. Донецька 10 жовтня 1980 року. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 12 серпня 2021 року Авдіївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків). Частиною 1 статті 1268 ЦК України, передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. У відповідності ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Постановою приватного нотаріуса Покровського районного нотаріального округу Донецької області Василенка В. А. № 566/02-31 від 13 серпня 2021 року [PERSON] відмовлено в реєстрації спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON] , оскільки позивачем пропущено строк, встановлений для подачі заяви про прийняття спадщини. Крім того, на виконання ухвали суду Приватним нотаріусом Покровського районного нотаріального округу Донецької області Василенком В. А. надано інформаційні довідки за Спадкового реєстру щодо померлого [PERSON] , у відповідності до яких заповіти від імені померлого не посвідчувались, відомості щодо видачі свідоцтв про право на спадщину відсутні. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Крім того, суд враховує ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» згідно з якою практика ЄСПЛ застосовується українськими судами як джерело права. Так, право на захист власності викладено у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. Конвенція в ст. 1 Першого протоколу, практично в єдиному приписі, що стосується майна, об`єднує всі права фізичної або юридичної особи, які містять у собі майнову цінність. На відміну від традиційного розуміння інституту права власності, ЄСПЛ тлумачить поняття «майно» (possessions) набагато ширше й у контексті ст. 1 Першого протоколу під «майном» розуміє не тільки «наявне майно» (existing possessions). Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначені обставини свідчать про поважність причин пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини, а тому, суд вважає необхідним задовольнити позовні вимоги та визначити [PERSON] додатковий строк у два місяці з дня набрання чинності судовим рішенням для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . На підставі викладеного,

Outcome: approved