Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-26 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулася до суду із позовною заявою, де просить суд ухвалити рішення, яким визнати за нею право власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом після [PERSON] , померлої [INFO] , а саме: житловий будинок літ. «А-1,а 2», літню кухню-сарай літ. «В,в,в1.в2», убиральню літ. «Д», колонку К 2, огорожу № 1, хвіртку № 3, огорожу № 4, огорожу № 5, що знаходиться по [ADDRESS] та розташоване на земельній ділянки площею 610 кв. м., яка перебуває у комунальній власності. Зобов`язати виконавчий комітет Кременчуцької міської ради змінити адресу зазначеному житловому будинку з господарськими будівлями і спорудами на підставі виділення їх, як частки з об`єкту нерухомого майна. Судові витрати покласти на позивача - [PERSON] .. В обґрунтування позову зазначила, що її мати, - [PERSON] , [INFO] , за нотаріально - посвідченим договором купівлі - продажу від 13.10.1988 року придбала у власність 19/40 частки житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходяться по [ADDRESS] та розташовані на земельній ділянці площею 910 кв. м., яка перебуває у комунальній власності. Право власності [PERSON] на 19/40 частки нерухомого майна 19.12.1990 року було зареєстроване у Кременчуцькому міжміському бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі № 3 за реєстровим № 341. Інша 21/40 частка нерухомого майна належала на той час другому співвласнику [PERSON] . Рішенням Кременчуцької міської ради від 26.09.1996 року [ADDRESS] перейменована на [ADDRESS] . 04.02.1997 року між співаниками житлового будинку та господарських будівель [PERSON] та [PERSON] укладений нотаріально - посвідчений договір, яким визначений порядок користування приміщеннями житлового будинку та господарськими будівлями. Даний договір був зареєстрований в Кременчуцькому МБТІ 08.02.1997 року в реєстровій книзі № 3 за реєстровим № 341. На підставі укладеного вище договору, між співвласниками в усній формі визначений фактичний порядок користування земельною ділянкою. В подальшому співвласником нерухомого майна після [PERSON] стала третя особа [PERSON] . У 2015 році [PERSON] звернулася до Крюківського районного суду з позовом до [PERSON] та Кременчуцької міської ради про виділ їй в натурі її частки нерухомого майна та припинення права спільної часткової власності. Під час розгляду справи 25.11.2015 року сторони уклали мирову угоду, згідно до якої остаточно, визначили розмір часток, які належать кожному співвласнику, а саме [PERSON] 521/1000 частки замість 525/1000 (21/40) частки нерухомого майна, [PERSON] - 479/1000 частки замість 475/1000 (19/40) і у відповідності до цих часток поділили між собою приміщення житлового будинку, господарські будівлі і споруди, з припиненням права спільної часткової власності на нерухоме майно. 25.11.2015 року ухвалою Крюківського районного суду м. Кременчука мирова угода між [PERSON] , [PERSON] і Кременчуцькою міською радою була визнана, частки на нерухоме майно співвласників були виділені в натурі, право спільної часткової власності припинене. Після виділення часток та припинення права спільної часткової власності, третя особа [PERSON] 23.12.2016 року в Заїчинській сільській раді Семенівського району Полтавської області зареєструвала своє право власності на нерухоме майно - житловий будинок з господарськими будівлями, як на окрему одиницю нерухомого майна, в 1/1 частці, за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 1137101553000, за адресою [ADDRESS] . [PERSON] своє право власності на виділену їй частку нерухомого майна, як окрему одиницю нерухомого майна не зареєструвала. [INFO] [PERSON] померла. Спадщину після померлої [PERSON] прийняла, позивач [PERSON] шляхом подання письмової заяви від 24.09.2018 року до приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Спірідович Н.В. на підставі чого 24.09.2018 року була заведена спадкова справа № 61-2018. 17.12.2019 року постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на підставі того, що неможливо одночасно зареєструвати право власності у відкритому розділі за даним об`єктом, тобто, неможливо зареєструвати право власності на ще один об`єкт нерухомого майна за тією ж адресою. Для реалізації свого права на спадщину за законом після померлої [PERSON] , спадковому об`єкту нерухомого майна - житловому будинку з господарськими будівлями необхідно змінити адресу. Із заявою до відповідача - виконавчого комітету Кременчуцької міської ради про зміну адреси об`єкту нерухомого майна позивач, [PERSON] , звернутися не може, так як не має статусу зареєстрованого власника цього нерухомого майна. Таким чином, для реалізації своїх прав, як спадкоємця, [PERSON] звернулася з цим позовом до суду. 07.09.2020 року позовну заяву [PERSON] прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання. 01.10.2020 до суду надійшли письмові пояснення третьої особи [PERSON] , згідно яких остання вказала, що заперечує поти позову з підстав того, що за вказаною адресою нею було зареєстровано право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами на підставі ухвали Крюківського районного суду м. Кременчука від 25.11.2015 року, якою затверджено мирову угоду між співвласниками, [PERSON] та [PERSON] , а саме виділено в натурі та визнано право власності на частки з припиненням права їх спільної часткової власності на домоволодіння. [PERSON] своє право власності на виділену частину домоволодіння у встановленому законом порядку не оформила. Державна реєстрація права власності на підставі заяви спадкоємця проводиться шляхом внесення до Державного реєстру прав відомостей про суб`єкта права власності - спадкодавця з обов`язковим зазначенням відомостей про смерть такої особи. Отже, спадкоємець може бути заявником звернення щодо державної реєстрації нерухомого майна, що залишається після смерті спадкодавця. Так, як позивач на даний час з такою заявою не зверталася, відмови у присвоєнні їй поштової адреси також не було, тому вважає, що відсутній спір який би підлягав вирішенню в суді та дану ситуацію слід вирішувати у позасудовому порядку. 05.10.2020 до суду надійшов відзив відповідача виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області, згідно якого прохали відмовити в задоволенні позовних вимог так, як спору між позивачем та виконавчим комітетом Кременчуцької міської ради не виникало. Розгляд питань щодо присвоєння поштової адреси об`єктам нерухомого майна, анулювання чи зміну поштової адреси, внесення змін до розпорядження або свідоцтва про присвоєння поштових адрес об`єктам нерухомого майна відноситься компетенції Управління містобудування та архітектури, яке утворюється Кременчуцькою міською радою у складі виконавчого органу для реалізації завдань місцевого самоврядування у сфері містобудування та архітектури на території м. Кременчука та є юридичною особою. 09.12.2020 року судом, за клопотаннями сторін, було залучено до участі у розгляді даної справи, в якості співвідповідача - Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Кременчуцької міської ради Полтавської області, а також витребувано від приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Спірідович Н.В. належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після померлої [INFO] [PERSON] ; витребувано від КП «Кременчуцьке МБТІ Кременчуцької міської ради Полтавської області» належним чином завірену копію інвентаризаційної справи на домоволодіння, що знаходиться за адресою : [ADDRESS] ; витребувано від Заїчинської сільської ради Семенівського району Полтавської області належним чином завірені копії документів на підставі яких було зареєстровано право власності на житловий будинок з господарськими будівлями по [ADDRESS] за [PERSON] . 18.01.2021 року підготовче провадження у даній справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. 20.01.2021 року до суду надійшов відзив відповідача Кременчуцької міської ради згідно якого останні прохали відмовити в задоволенні позовних вимог так, як вважають, що дане питання можливо вирішити в позасудовому порядку, так як чинним законодавством передбачено порядок відповідно до якого спадкоємцям надано право, у разі відсутності державної реєстрації права власності на нерухоме майно спадкодавця, звернутися до суб`єкта державної реєстрації прав або до державного реєстратора прав на нерухоме майно із заявою про державну реєстрацію права власності спадкодавця на майно, що було набуто останнім за життя, після чого оформити свої спадкові права. А вимога про присвоєння поштової адреси похідна, тому також не підлягає задоволенню. В судовому засіданні представник позивача - [PERSON] підтримав позовні вимоги у повному обсязі з підстав вказаних у позовній заяві. Представник відповідача - Кременчуцької міської ради Полтавської області та представник відповідача - виконавчого комітету Кременчуцької міської ради - Черкащенко А.А. заперечувала проти задоволення позову з підстав зазначених у відзиві. Представник відповідача - Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Кременчуцької міської ради - Нештап В.Г. в судовому засіданні щодо позовних вимог поклався на розсуд суду, прохав врахувати наявні норми діючого законодавства, при тому, що позивач, яка успадкувала домоволодіння, враховуючи вчинені третьою особою дії, на даний час не зможе звернутися до Управління з пакетом документів для вирішення питання про зміну адреси. Третя особа - [PERSON] - не заперечувала проти задоволення позову. Суд, повно, обґрунтовано, всебічно та безпосередньо дослідивши всі наявні докази у справі, з`ясувавши всі обставини, на які сторони посилалися, як на підставу своїх вимог та заперечень приходить до наступного. Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Судом встановлено, що згідно нотаріально - посвідченого договору купівлі - продажу від 13.10.1988 року, мати позивача, [PERSON] , - [PERSON] , [INFO] , придбала у власність 19/40 частки житлового будинку з господарськими будівлями, що знаходяться по [ADDRESS] та розташовані на земельній ділянці площею 910 кв. м., яка перебуває у комунальній власності. Право власності [PERSON] на 19/40 частки нерухомого майна 19.12.1990 року було зареєстроване у Кременчуцькому міжміському бюро технічної інвентаризації в реєстровій книзі № 3 за реєстровим № 341. Інша 21/40 частка нерухомого майна належала на той час другому співвласнику - [PERSON] . Рішенням Кременчуцької міської ради від 26.09.1996 року [ADDRESS] перейменована на [ADDRESS] . 04.02.1997 року між співаниками житлового будинку та господарських будівель [PERSON] та [PERSON] укладений нотаріально - посвідчений договір, яким визначений порядок користування приміщеннями житлового будинку та господарськими будівлями. Даний договір був зареєстрований в Кременчуцькому МБТІ 08.02.1997 року в реєстровій книзі № 3 за реєстровим № 341. В подальшому співвласником нерухомого майна після [PERSON] стала - [PERSON] . У 2015 році [PERSON] звернулася до Крюківського районного суду з позовом до [PERSON] та Кременчуцької міської ради про виділ їй в натурі її частки нерухомого майна та припинення права спільної часткової власності. Ухвалою суду від 25.11.2015 року визнано укладену сторонами мирову угоду, згідно до якої виділено в натурі та визнано право власності за [PERSON] на 479/1000 частин домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , що складаються з наступних приміщень та господарських будівель:в житловому будинку літ. «А, А1, А2, а2, а3» - сіни «1-1» площею 3,4 м2, кухню «1-2» площею 6,4 м2, кімнату «1-3» площею 13,7 м2, кімнату «1-4» площею 16,3 м2, з господарських будівель та споруд - літню кухню літ. «М,м», сарай літ. «П», погріб літ. «Е», вбиральню літ. «Д», колодязь літ. «К2», ? частина огорожі літ. «№1». Виділено в натурі та визнано право власності за [PERSON] на 521/1000 частин домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , що складаються з наступних приміщень та господарських будівель: в житловому будинку літ. «А, А1, А2, а2, а3» - кімнату «2-1» площею 7,9 м2, кімнату «2-2» площею 9,5 м2, кімнату «2-3» площею 12,8 м2, коридор «2-4» площею 6,1 м2, кухню «2-5» площею 8,1 м2, веранду «І» площею 3,1 м2, ванну «ІІ» площею 2,8 м2, з господарських будівель та споруд - літню кухню літ.«Р», сарай літ. «С», вбиральня літ. «Т», колодязь літ. «К», ? частина огорожі літ. «№1». Припинено право спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] . Після виділення часток та припинення права спільної часткової власності, третя особа [PERSON] 23.12.2016 року в Заїчинській сільській раді Семенівського району Полтавської області зареєструвала своє право власності на нерухоме майно - житловий будинок з господарськими будівлями, як на окрему одиницю нерухомого майна, в 1/1 частці, за реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 1137101553000, за адресою [ADDRESS] . [PERSON] своє право власності на виділену їй частку нерухомого майна, як окрему одиницю нерухомого майна не зареєструвала. [INFO] [PERSON] , померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданого Кременчуцьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 1750. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, з заявою про прийняття якої [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Полтавської області Спірідович Н.В.. Згідно зі ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла до інших осіб. Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права га обов`язки що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцю з моменту відкриття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відомості про інших спадкоємців у нотаріуса відсутні. Спадщину після померлої [PERSON] прийняла, позивач - [PERSON] , шляхом подання письмової заяви від 24.09.2018 року до приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Спірідович Н.В. на підставі чого 24.09.2018 року була заведена спадкова справа № 61-2018. Як вбачається зі ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, його відсутність не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством порядку. Визнання права власності на спадкове майно у судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. 17.12.2019 року нотаріусом винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, згідно якої [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на підставі того, що неможливо одночасно зареєструвати право власності у відкритому розділі за даним об`єктом, тобто, неможливо зареєструвати право власності на ще один об`єкт нерухомого майна за тією ж адресою. Відповідно до п. 4.15, 4.18 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. № 296/5, Видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, крім випадків, передбачених пунктом 3 глави 7 розділу І цього Порядку, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, нотаріус отримує інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом безпосереднього доступу до нього. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб у спосіб, визначений законами України. Згідно ст. 41 Конституції України та ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно зі ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється, або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Судом встановлено, що [PERSON] (мати позивача), яка померла [INFO] - не оформила належним чином на себе документи про право власності на вказане нерухоме майно, як на окреме майно, а її донька - [PERSON] (позивач) успадкувавши вказане мано не отримала свідоцтво про право власності на нього в порядку спадкування, підставою чого стала реєстрація за даною адресою іншим співвласником виділеної в натурі частини домоволодіння як 1/1 частики. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України « Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Згідно з ч. 1 ст. 5 даного Закону у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на об`єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення. Відповідно до п. 6 Порядку реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127 державна реєстрація прав проводиться за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса. Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 2 вказаного Закону заявником може бути власник, інший правонабувач, сторона правочину, у яких виникло, перейшло чи припинилося речове право, або уповноважені ними особи - у разі подання документів для проведення державної реєстрації набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» інший правонабувач - орендар, концесіонер, приватний партнер, суб`єкт іншого права, похідного від права власності, іпотекодержатель, спадкоємець (у разі оформлення спадщини, до складу якої входять речові права на нерухоме майно, що підлягають державній реєстрації згідно із цим Законом). Відповідно до п. 66 Порядку реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127, для державної реєстрації права власності на підставі заяви спадкоємця подаються документи, необхідні для відповідної реєстрації, передбачені статтею 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та цим Порядком, що підтверджують набуття спадкодавцем права власності на нерухоме майно, витяг із Спадкового реєстру про наявність заведеної спадкової справи та документ, що містить відомості про склад спадкоємців, виданий нотаріусом чи уповноваженою на це посадовою особою органу місцевого самоврядування, якими заведено відповідну спадкову справу. Відповідно до п.2-1 ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» нотаріус одночасно вчиняє нотаріальну дію з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва та державну реєстрацію прав. Позивачем, надавалися необхідні документи нотаріусу для вчинення нотаріальної дії, однак згідно постанови нотаріуса вказані дії було вчинити неможливо оскільки неможливо одночасно зареєструвати право власності у відкритому розділі за даним об`єктом. Присвоєння та зміна адрес об`єктам нерухомого майна регулюється у відповідності до «Порядку реалізації експериментального проекту з присвоєння адрес об`єктам будівництва та об`єктам нерухомого майна», затвердженого Постановою КМУ № 367 від 27.03.2019 року. Пунктом 6 цього Порядку регламентовано, що рішення про присвоєння або зміну адреси об`єкту будівництва, об`єкту нерухомого майна приймає уповноважений орган містобудування та архітектури (далі уповноважений орган з присвоєння адреси ). Уповноваженим органом з присвоєння адреси може бути виконавчий орган сільської, селищної, міської - якщо об`єкт розташований у межах території, на яку поширюються повноваження сільської, селищної, міської ради. Пунктом. 19 абзац 4 Порядку передбачено, що підставами для зміни адреси об`єкта нерухомого мана є: об`єднання, поділ об`єкта нерухомого майна, виділення частки з об`єкта нерухомого майна. Згідно до п. 20 п. п. 1-2 Порядку для зміни адреси об`єкта нерухомого майна у разі об`єднання, поділу об`єкта нерухомого майна або виділення частки з об`єкта нерухомого майна (крім квартири, житлового або нежитлового приміщення тощо), подаються такі документи: заява власника (співвласника) об`єкта нерухомого майна про зміну адреси із зазначенням раніше присвоєної адреси об`єкта нерухомого майна, відомостей про документ, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, до його об`єднання, поділу або виділення частки, якщо право власності на об`єкт не зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Тож, позивач, яка прийняла спадщину, однак не отримала свідоцтво, не може звернутися з заявою, як власник об`єкта нерухомого майна про зміну адреси, при цьому, не присвоєння окремої адреси об`єкту нерухомого майна, унеможливлює в подальшому отримання свідоцтва про право на спадщину. Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне захистити права позивача шляхом визнання за нею права власності на вказане нерухоме майно в порядку спадкування та зобов`язання відповідача змінити адресу зазначеному житловому будинку з господарськими будівлями і спорудами на підставі їх виділення, як частки об`єкту нерухомого майна. Таким чином, позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що відповідають переліченим нормам закону, доведеними вищевказаними належними та допустимими доказами та виходячи із встановлених обставин справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Враховуючи клопотання позивача, судові витрати слід залишити на позивачеві.

Outcome: approved