Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-15 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON], третя особа Пята [PERSON] державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно за законом та просила визнати за нею право власності на 1/2 частини квартири [ADDRESS], у порядку спадкування за законом після смерті батька, [PERSON], померлого 22 вересня 2014 року у м. Харкові. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 22 вересня 2014 року помер її батько [PERSON]. За життя він був власником квартири [ADDRESS]. Спадкоємцями першої черги за законом є його діти вона та її брат [PERSON], відповідач по справі. Після смерті батька у встановлений законом строк вона звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак правовстановлюючих документів на квартиру ні у неї, ні у брата не має, в документах батька вони їх також не знайшли, тому вона не може оформити право власності в порядку спадкування за законом. Однак, спадщину вона прийняла фактично, тому звернулася до суду з даним позовом. [PERSON] звернувся до суду із зустрічним позовом до [PERSON], [PERSON] міської ради, третя особа Пята [PERSON] державна нотаріальна контора про визнання права власності на ? частину квартиру в порядку спадкування за законом та просив постановити рішення, яким визнати за ним, [PERSON], [INFO], право власності на 1/2 частину квартири № 22, яка знаходиться в м. Харкові, по вул. Полтавський Шлях 177-А в порядку спадкування за законом за [PERSON] Георгієвичем, посилаючись на наступне. 19 вересня 2014 року в місті Харкові помер його батько [PERSON], у віці 74 роки. На час смерті [PERSON] спадкоємцями після нього є двоє дітей: він - [PERSON] і його сестра [PERSON] (до шлюбу [PERSON]) [PERSON]. В звязку з тим, що батько за час свого життя не склав заповіту як розпорядження на випадок своєї смерті, він та [PERSON] є спадкоємцями першої черги за законом і мають право на спадщину. В той же час інших спадкоємців, які б були віднесені до першої черги спадкування за законом і мали право на рівні з позивачем здійснювати право на спадкування не мається. Внаслідок смерті [PERSON] відкрилася спадщина, часом відкриття якої є день його смерті, а саме 19 вересня 2014 року. До складу спадщини ввійшли всі права та обовязки спадкодавця, що належали йому на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, а саме майнові права на майно, яке належало йому на праві власності, а саме: квартира\~ № 22, яка знаходиться в м. Харкові, по вул. Полтавський Шлях 177-А, яка належала спадкодавцю на праві свідоцтва про право на спадщину від 3.12.2006 року № 4-1512, виданого 5-ю ХДНК і свідоцтва про право на спадщину від 25.12.2007 року № 4-1470, виданого 5-ю ХДНК, як випливає з довідки КП «[PERSON] Міське БТІ. Він прийняв спадщину після померлого батька [PERSON], оскільки у встановлений законом строк звернувся до нотаріуса для отримання свідоцтва про право на спадщину. Однак, нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку з тим, що не надані правовстановлюючі документи, які б підтверджували право власності померлого на вищевказану квартиру. Він не має можливості надати оригінали правовстановлюючих документів, так як за житті батька вони були у нього, а після його смерті відшукати їх не вдалося, а для відновлення та отримання правовстановлюючих документів на імя покійного батька немає законодавчих підстав. В судовому засіданні позивач підтримала свої позовні вимоги, надавши пояснення, аналогічні вищенаведеним. Зустрічний позов визнала у повному обсязі. Відповідач [PERSON] позов визнав у повному обсязі, зустрічний позов підтримав та надав пояснення, аналогічні вищенаведеним. Представник відповідача [PERSON] міської ради у судове засідання двічі не зявилися, про час та місце слухання справи на 11.06.2015 року повідомлені належним чином, що підтверджується розпискою (а.с. 48). Представник третьої особи Пятої [PERSON] нотаріальної контори, у судове засідання не зявився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, через канцелярію суду 19.05.2015 року надійшла заява з проханням слухати справу у їх відсутність, прийняти рішення на розсуду суду (а.с. 42). Суд дослідивши матеріали справи та надані суду письмові докази приходить до висновку, що позовні вимоги та уточнений зустрічний позов є обґрунтованими та підлягають задоволенню з наступних підстав. Так у судовому засіданні було встановлено наступне. [PERSON], [INFO], батьками якої є [PERSON] та [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження серія У11-УР №1252694, виданого Палацем новонароджених м. Харків, актовий запис № 3103 (а.с. 5). Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, 14 червня 1987 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану [PERSON] міського управління юстиції зареєстровано шлюб [PERSON] та [PERSON], після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище дружині [PERSON]. Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 30.11.2012 року шлюб розірвано (а.с. 6). Згідно довідки КП «[PERSON] міськБТІ» № 2100/128 від 23 березня 2015 року, [PERSON] на праві приватної власності належить ? частина квартири №22, що в місті Харкові по вул. Полтавський шлях, буд. 177-А на підставі свідоцтва про право на спадщину від 03.12.2006 року, №4-1512, видане 5-ю ХДНК; ? частина зазначеної квартири належить [PERSON] на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право на спадщину від 25.12.2007 року, № 4-1470, видане 5 ХДНК (а.с. 10). Як вбачається із листа Пятої [PERSON] державної нотаріальної контори № 888/02-14 від 31.03.2015 року, [PERSON] є спадкоємицею за законом після смерті батька [PERSON], померлого 19 вересня 2014 року, який на день смерті був зареєстрований за адресою [INFO] А кв. 22. Однак у звязку з тим, що відсутні правовстановлюючі документи на вищезазначену квартиру яка належала спадкодавцю, видати свідоцтво про право на спадщину за законом після його смерті не має правових підставі (а.с. 11). Згідно свідоцтва про народження серія 1-АВ №483400, виданого Палацем новонароджених 20.05.1971 року, актовий запис № 488, батьком [PERSON], [INFO] є [PERSON], мати [PERSON] (а.с. 30). Відповідно до листа Пятої харківської державної нотаріальної контори № 933/02-14 від 03.04.2015 року, [PERSON] є спадкоємцем за законом після смерті батька [PERSON], померлого 19 вересня 2014 року, який на день смерті був зареєстрований за адресою [INFO] А кв. 22. Однак у звязку з тим, що відсутні правовстановлюючі документи на вищезазначену квартиру яка належала спадкодавцю, видати свідоцтво про право на спадщину за законом після його смерті не має правових підставі (а.с. 37). Таким чином, у спадкоємців відсутні правовстановлюючі документи на квартиру №22 будуинку №177-А по вул. Полтавський шлях у м. Харкові. Внаслідок чого, Пята [PERSON] державна нотаріальна контора відмовила у видачі свідоцтва про право на спадщину та розяснила сторонам справи право на звернення до суду з позовом про визнання права власності на нерухоме майно у порядку спадкування за законом. В судовому засіданні на підставі наданих документів встановлено, що спадкове майно дійсно належало спадкодавцеві. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема з правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена законом. Відповідно до ч.3 ст.1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ч. 2 ст. 1225 ЦК України до спадкоємця житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності земельної ділянки, на якій вони розміщені. Крім того, відповідно до ч.1 ст.61 ЦПК України вимоги, яки визнані сторонами не підлягають доказуванню. Таким чином, враховуюче вищевказане, та той фат що сторони відповідно до вимог ч.4 ст.174 ЦПК України у судовому засіданні визнали позовні вимоги один одного, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог як за основним позовом так і за зустрічним. На підставі викладеного та

Outcome: approved