Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-26 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом в якому просить суд стягнути з відповідача, КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» заборгованість по сплаті коштів за Договором про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб - будівництва Подільського мостового переходу від 14 грудня 2012 року у сумі 2 105 483,19 грн., з яких: 516 094,00 грн. сума боргу за договором, інфляційне збільшення заборгованості у сумі 706 402, 24 грн., 3% річних від загальної суми заборгованості у сумі 73 087,00 грн., пені у сумі 809 899,95 грн. та судові витрати. Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 14 грудня 2012 року між КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», яка діє в інтересах та від імені Київської міської Ради відповідно до Рішення Київської міської Ради від 16 грудня 2005 року за номером 607/3068, договору доручення № 21/02 від 21 лютого 2006 року та довіреності № 225-КР-845 від 01 липня 2011 року та [PERSON] , було укладено договір про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб-будівництва Подільського мостового переходу, посвідченого Смекалкіною Л.Г., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 14 грудня 2012 року за реєстровим номером 1819. Відповідно до п. 3 Договору у зв`язку з вилученням Земельної ділянки для суспільних потреб Користувач надав згоду на отримання компенсації за варіантом № 3 (три) Додатку № 2 до Рішення: повна компенсація за землю, будинки, споруди, зелені насадження та інші витрати. Згідно п. 5 Договору розмір компенсації дорівнює сумарній вартості об`єктів, визначених у Звіті та становить 516 094,00 (п`ятсот шістнадцять тисяч дев`яносто чотири гривні 00 копійок), без ПДВ. Відповідно до п. 7 Договору виплата компенсації, передбаченої п. 5 Договору, здійснюється Дирекцією по мірі надходження коштів бюджетного фінансування, але не пізніше терміну дії Акту Комісії (дванадцять місяців з дня його затвердження), шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок, відкритий Користувачем. Відповідно до п. 7 Договору виплата компенсації, передбаченої п. 5 Договору, здійснюється Дирекцією по мірі надходження коштів бюджетного фінансування, але не пізніше терміну дії Акту Комісії (дванадцять місяців з дня його затвердження), шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок, відкритий Користувачем. Акт комісії Київської міської державної адміністрації з вирішення земельно-майнових питань з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 17 травня 2012 року № 41 затверджений Розпорядженням Київської міської державної адміністрації 12 червня 2012 року за № 994. Оскільки кошти за договором виплачені так і не були, [PERSON] було написано звернення до Відповідача з проханням виконати зобов`язання за договором. Проте у відповідь було отримано листа від Відповідача в якому було зазначено, що відповідно до розпорядження Київської міської державної адміністрації від 24.07.2015 року № 736 в розпорядження від 12 червня 2012 року за №994 були внесені зміни, згідно яких строк дії акта №41 подовжено до 30 червня 2016 року. Станом на сьогоднішній день, кошти по договору не сплачено відповідачем. Згідно підписаної сторонами додаткової угоди № 1 від 16 вересня 2013 року до договору про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб - будівництва Подільського мостового переходу через р. Дніпро в м. Києві термін дії акта комісії Київської міської державної адміністрації з вирішення земельно-майнових питань з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 17 травня 2012 року № 41 подовжено до 31 грудня 2013 року. Таким чином з січня 2014 року відповідач має прострочення виконання зобов`язань. За період з січня 2014 про по 20 вересня 2018 року включно, витрати від інфляції становлять 706 402,24 грн., 3% річних - 73 087,00 грн., пені - 809 899,95 грн. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 грудня 2018 року залучено до участі в справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Київську міську раду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, справу призначено до підготовчого судового засідання. 09 січня 2019 року представником відповідача Комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» - Харнам М.В. подано заяву про застосування строку позовної давності, в якій просив суд застосувати позовну давність до позовної заяви, яка є підставою для відмови у позові повністю. Свої заявлені вимоги обґрунтовує тим, що 14 грудня 2012 року між КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» та [PERSON] , було укладено договір про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб-будівництва Подільського мостового переходу, що розташована на території садового товариства «Сад-будівник» за адресою: [ADDRESS] Пунктом 1 договору передбачено, що розмір відшкодувань користувачу визначений в акті комісії Київської міської державної адміністрації по вирішенню земельно-майнових питань і визначенню та відшкодуванню збитків власникам землі та землекористувачам від 17.05.2012 № 41, затвердженому розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 12.06.2012 року № 994. Відповідно до п. 7 договору виплата компенсації, передбаченої п. 5 договору здійснюється Дирекцією по мірі надходження коштів бюджетного фінансування, але не пізніше терміну дії акту комісій (дванадцять місяців з дня його затвердження) шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок, відкритий користувачем відповідно до п. 6 цього договору. Як вбачається з тексту позовної заяви позивач вважає, що згідно підписаної сторонами додаткової угоди № 1 від 16.09. 2013 року до договору термін дії акта комісії Київської міської державної адміністрації з вирішення земельно-майнових питань з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 17.05.2012 року № 41 продовжено до 31.12.2013 року, тому період розрахунку суми боргу з урахуванням 3% річних та інфляційних витрат починає з 01.01.2014 року. Однак, загальний строк позовної давності відповідно до норм ЦК України становить три роки. Згідно ч. 4 ст. 367 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою відмови у задоволенні позову. Оскільки дата виникнення заборгованості є 01.01.2014 року, з цього дня позивачу стало відомо про порушення його права, тому починається дія трирічного строку звернення до суду. Строк позовної давності сплинув 01.01.2017 року, проте позивач звернувся до суду з позовною заявою 20.09.2018 року. 21 січня 2019 року представником позивача [PERSON] - [PERSON] подано заяву про збільшення позовних вимог, в якій просить суд: збільшити суму позовних вимог на 85211,52 грн. та стягнути з відповідача, КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» 2190694,71 грн., з яких інфляційне збільшення заборгованості - 750806,97 грн. за період з січня 2014 року по жовтень 2018 року, 3% річних - 76226,00 грн. за 1797 днів прострочення, пені в розмірі подвійної облікової ставки НБУ - 847567,74 грн., та стягнути з відповідача судові витрати в сумі 9662,12 грн., оскільки станом на грудень 2018 року відповідач безпідставно не виконує умови договору та відмовляється сплатити кошти за договором про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб - будівництва Подільського мостового переходу від 14 травня 2012 року. 09 квітня 2019 року представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, Київської міської ради - Івашовою Г .Л. подано пояснення по справі, в яких остання проти позову заперечує, вважає його необґрунтованим та безпідставним. Свої пояснення обґрунтовує тим, що відповідно до ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Відповідно до «Перехідних положень» Земельного кодексу України до розмежування земель державної і комунальної власності повноваження щодо розпорядження землями в межах населених пунктів, крім земель, переданих у приватну власність, та земель, на яких розташовані державні, в т.ч. казенні підприємства, господарські товариства, у статутних фондах яких державі належать частки, здійснюють відповідні сільські, селищні, міські ради, а за межами населених пунктів - відповідні органи виконавчої влади. Рішенням Київської міської ради від 28.12.2010 року № 530/5342 «Про надання земельної ділянки комунальному підприємству «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» для будівництва Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві на території Русанівських садів у Дніпровському районі м. Києва «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» в постійне користування вказана земельна ділянка та видано державний акт від 14.02.2011 року. Згідно ст. 149 ЗК України, з метою створення умов для будівництва Подільського мостового переходу через р. Дніпро у м. Києві 16.12.2005 року Київською міською радою було прийнято рішення № 607/3068 «Про винесення з траси будівництва Подільського мостового переходу через р. Дніпро в м. Києві та лінії Київського метрополітену частини садових ділянок Русанівських і Воскресенських садів», яким затверджено перелік земельних ділянок на території Русанівських та Воскресенських садів у Дніпровському районі м. Києва, що підлягають вилученню (викупу) для суспільних потреб м. Києва для будівництва Подільського мостового переходу через р. Дніпро в м. Києві та лінії Київського метрополітену, згідно якого КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» доручено викупити земельні ділянки на території Русанівських та Воскресенських садів, які знаходяться у приватній власності громадян, з вирішення майново-правових питань в повному обсязі відповідно до законодавства або забезпечити компенсацію громадянам, ділянки яких підлягають винесенню з траси будівництва, за земельні ділянки, зелені насадження, садові будинки та інші споруди, що підлягають знесенню у зв`язку з будівництвом. Серед цього переліку зазначено і земельну ділянку [ADDRESS] , яка входить до меж площі земель, яка відведена КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» та підпадає під межі будівництва Подільського мостового переходу. Зазначена земельна ділянка знаходиться на території Садового товариства «Сад-будівник» за адресою: м. Київ, Дніпровський район, вул. 26 Садова, ділянка № 52 , площею 580,80 м і перебуває у фактичному користуванні [PERSON] На виконання вказаного рішення 14 грудня 2012 року між КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» та позивачем укладено договір про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб - будівництва Подільського мостового переходу за реєстровим № 1819, відповідно до якого, позивач, як член садового товариства, надав згоду на вилучення земельної ділянки для суспільних потреб та отримання компенсації за варіантом №3 додатку № 2 до рішення, а саме шляхом повної компенсації за землю, будинки, зелені насадження та інші витрати. Розмір компенсації за договором становить 516094,00 грн. без ПДВ та визначений звітом про оцінку земельної ділянки з поліпшенням, що розташована за адресою: [ADDRESS] , та визначення розміру збитків, відшкодувань і витрат на поліпшення земель, складеним за результатами експертної грошової оцінки земельної ділянки з поліпшеннями станом на 29 лютого 2012 року і встановлений Актом комісії Київської міської державної адміністрації з вирішення земельно-майнових питань з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 17 травня 2012 року № 41, який затверджений розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради від 12 червня 2012 року № 994. Відповідно до п. 11.2.1 договору відповідач взяв на себе зобов`язання платити грошову компенсацію в сумі 516094,00 грн., а позивач зобов`язався передати для знесення уповноваженому представнику відповідача об`єкти зазначені у звіті, протягом 30 календарних днів після перерахування грошових коштів на банківський рахунок. Згідно п. 7 договору виплата компенсації здійснюється відповідачем по мірі надходження коштів бюджетного фінансування, але не пізніше терміну дії акту комісії шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок, відкритий користувачем. Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 05 вересня 2013 року № 1543 «Про внесення змін до деяких розпоряджень виконавчого органу київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» термін дії Акту Комісії №41 було подовжено до 31 грудня 2013 року. 16 вересня 2013 року між позивачем та відповідачем було укладено додаткову угоду № 1 до договору від 14 грудня 2012 року, згідно якої виплата компенсації здійснюється дирекцією по мірі надходження коштів бюджетного фінансування, але не пізніше 31 грудня 2013 року. Розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 24 липня 2015 року № 736 «Про внесення змін до деяких розпоряджень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» термін дії Акту Комісії №41 було подовжено до 31 червня 2016 року. 28 березня 2016 року між позивачем та відповідачем було укладено додаткову угоду № 2 до договору від 14 грудня 2012 року, згідно якої виплата компенсації здійснюється дирекцією по мірі надходження коштів бюджетного фінансування, але не пізніше 31 червня 2016 року. У зв`язку з тим, що 30 червня 2016 року завершився строк дії Акту Комісії, грошова компенсація відповідно до договору про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб - будівництва Подільського мостового переходу позивачу так і не була виплачена через відсутність належного фінансування. При цьому, земельна ділянка у позивача не вилучалась та добровільно позивачем відповідачу не передавалась. 18 серпня 2016 року позивач звернувся до відповідача з листом про виконання нового розрахунку вартості компенсації. 28 серпня 2017 року на замовлення позивача ТОВ «ОЦІНКА-КОНСАЛТ» було проведено оцінку зазначеної земельної ділянки для визначення суми компенсації за землю та майно, що підлягає примусовому відчуженню для суспільних потреб - будівництва Подільського мостового переходу. 07 грудня 20017 року відбулось засідання комісії з вирішення земельно-майнових питань і визначення та відшкодування збитків власникам землі або землекористувачам, створеної розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 30.04.2008 року № 608. Відповідно до розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 30.04.2008 року № 608 «Про створення комісії з вирішення земельно-майнових питань і визначення та відшкодування збитків власникам землі або землекористувачам» створено комісію з вирішення земельно-майнових питань і визначення та відшкодування збитків власникам землі або землекористувачам, затверджено її персональний склад, та затверджено положення про комісію з вирішення земельно-майнових питань і визначення та відшкодування збитків власникам землі або землекористувачам. Згідно п. 4 Положення про комісію з вирішення земельно-майнових питань і визначення та відшкодування збитків власникам землі або землекористувачам, за результатами роботи комісії щодо визначення розміру збитків власникам землі, землекористувачам оформлюється акт комісії, який затверджується розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Відповідно до п. 7 цього положення акти комісії щодо визначення розміру збитків власникам землі, землекористувачам підписуються членами комісії та землекористувачами. Таким чином, відповідач може виплачувати відшкодування лише на підставі рішення комісії з вирішення земельно-майнових питань і визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, оформленого відповідним актом комісії з подальшим його затвердженням, розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). На сьогоднішній день розпорядження виконавчого органу щодо затвердження акту комісії з вирішення земельно-майнових питань і визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, не підписано. Згідно вимог п.3.4 Порядку проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженого наказом Державного комітету України по земельних ресурсах за № 2 від 09.01.2003 року, термін чинності звіту про грошову оцінку земельної ділянки становить один рік з дати оцінки. Таким чином, оцінка земельної ділянки, що була проведена ТОВ «ОЦІНКА-КОНСАЛТ» втратила чинність. Враховуючи наявність у відповідача державного акта на право постійного користування земельною ділянкою на території Русанівських садів у Дніпровському районі м. Києва від 14.02.2011 року, жодних прав на вказані землі у позивача немає. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09 квітня 2019 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» - Парфенюк В.А. про передачу цивільної справи за позовом [PERSON] до Комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, Київська міська рада про стягнення коштів, за підсудністю. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09 квітня 2019 року закінчено підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. В судовому засіданні 20 травня 2019 року представник позивача [PERSON] - [PERSON] позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позов задовольнити з урахуванням збільшених позовних вимог. Додатково пояснив, що позивач не має можливості користуватися земельною ділянкою, оскільки через її межі проходить будівництво, а в супереч укладеній угоді, відповідач не оформив документів якими фактично здійснив вилучення земельної ділянки без виплати компенсації. В судовому засіданні 20 травня 2019 року представник відповідача КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» - Парфенюк В.А. позовні вимоги не визнала та заперечила проти задоволення позову, у зв`язку з поданням заяви про застосування строків позовної давності. В судовому засіданні 20 травня 2019 року представник третьої особи Київської міської ради - Івашова Г.Л. заперечила проти задоволення позову з підстав, наведених у письмовому поясненні по справі, поданому до суду 09 квітня 2019 року, підтримала позицію відповідача КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва». Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20 травня 2019 року судовий розгляд по справі поновлено. 24 травня 2019 року представником позивача [PERSON] - [PERSON] подано додаткові пояснення по справі, в яких останній вказує, що 04 квітня 2012 року сторонами була укладена попередня угода № 300 від 04 квітня 2012 року стосовно компенсації за вилучену у позивача землю, будинки, споруди, зелені насадження та збитки нанесені їй. Згідно п. 7 угоди в подальшому, після винесення рішення комісією Київської міської державної адміністрації щодо визначення розміру збитків повинен бути укладений основний договір. На виконання умов угоди, для перерахування грошових коштів за вилучену КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» ділянку, [PERSON] 02 серпня 2012 року відкрила рахунок в установі банку, про що повідомила відповідача (надала реквізити та копію договору). Крім того, 06 червня 2012 року банківський рахунок для перерахування коштів було відкрито представником позивача [PERSON] , копію якого надано КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», так як це було обов`язковою, попередньою умовою для укладення основного договору. В подальшому 14 грудня 2012 року між КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», яка діє в інтересах та від імені Київської міської Ради відповідно до Рішення Київської міської Ради від 16 грудня 2005 року за номером 607/3068, договору доручення № 21/02 від 21 лютого 2006 року та довіреності № 225-КР-845 від 01 липня 2011 року та [PERSON] було укладено договір про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб-будівництва Подільського мостового переходу, посвідченого Смекалкіною Л.Г., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 14 грудня 2012 року за реєстровим номером 1819. На даний час вулиці Садова 25 та 26 перекопані та фактично не існують. З вищевказаних вулиць незаконно були знесені будинки та пошкоджено майно осіб, яким згідно договору не виплачена компенсація. Фактично відбулось рейдерське захоплення представниками КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» та Київською міською радою земельної ділянки, яка належить [PERSON] . Станом на травень 2019 року кошти згідно вищезазначеного договору позивачем не отримано, а представниками КП на земельній ділянці [PERSON] проводяться будівельні роботи по будівництву Подільського мостового переходу через р. Дніпро. Таке становище існує майже рік і позивач тривалий час не має змоги користуватись своїм особистим майном. 27 травня 2019 року представником відповідача, директором, Комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» - Харнам М.В. подано пояснення по справі, в яких останній зазначив, що 14 грудня 2012 року між КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» та [PERSON] було укладено договір про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб - будівництва Подільського мостового переходу, що розташована на території садового товариства «Сад-будівник» за адресою: [ADDRESS]. Відповідно до п. 1 договору передбачено, що розмір відшкодувань користувачу визначений в акті комісії Київської міської державної адміністрації по вирішенню земельно-майнових питань і визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 17.05.2012 року № 41, затвердженому розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 12.06.2012 року № 994. Відповідно до п. 7 Договору виплата компенсації, передбаченої п. 5 цього Договору, здійснюється Дирекцією по мірі надходження коштів бюджетного фінансування, але не пізніше терміну дії Акту Комісії (дванадцять місяців з дня його затвердження), шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок, відкритий Користувачем відповідно до п. 6 цього Договору. Згідно п. 1 додаткової угоди № 2 від 28.03.2016 року до договору, виплата компенсації в розмірі 516094,00 грн. здійснюється Дирекцією по мірі надходження коштів бюджетного фінансування, але не пізніше 30 червня 2016 року шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок Користувача. Отже, позивач помилково вважає граничною датою виконання зобов`язань за договором 31 грудня 2013 року та починає розрахунок боргу з урахуванням 3% річних та інфляційних витрат з 01 січня 2014 року. Тому даний позов підлягає частковому задоволенню з урахуванням додаткової угоди № 2, а саме: розрахунок штрафних санкцій починати з 01 липня 2016 року. В судовому засіданні 27 травня 2017 року представник позивача [PERSON] - [PERSON] позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив позов задовольнити з урахуванням збільшених позовних вимог, зазначив, що розрахунок інфляційних втрат та 3% річних необхідно розрахувати з 01 липня 2016 року. Оскільки йому, як представнику позивача, не було відомо про укладену додаткову угоду №2, він не мав можливості вчасно звернутися до суду з уточненнями до позовних вимог. Позивач є людиною похилого віку та частину документів просто втратила. Про наявність додаткової угоди він достовірно дізнався 27 травня 2019 року отримавши її копію від представника відповідача. Вважає, що позов має бути задоволений в частині стягнення суми основного боргу, а також інфляційні витрати, 3% річних та пеня, яка має розраховуватись з 01 липня 2016 року, тобто з моменту спливу граничного строку виконання зобов`язань відповідачем за додатковою угодою №2 від 28 березня 2016 року. В судовому засіданні 27 травня 2019 року представник відповідача КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» - Парфенюк В.А. позовні вимоги визнала частково, не заперечувала проти стягнення з відповідача суми основного боргу та з урахуванням укладеної 28 березня 2016 року між КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» та [PERSON] додаткової угоди № 2, інфляційних втрат та 3% річних, які необхідно розрахувати з 01 липня 2016 року. Позовні вимоги в частині стягнення пені визнала. В судовому засіданні 27 травня 2019 року представник третьої особи Київської міської ради - Івашова Г.Л. заперечила проти позову, просила суд відмовити в його задоволені в повному обсязі. Вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного. Відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться за межами території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією. Рішення про розмежування земель державної і комунальної власності в межах населених пунктів приймають відповідні сільські, селищні, міські ради за погодженням з органами виконавчої влади, а за межами населених пунктів - органи виконавчої влади за погодженням з відповідними органами місцевого самоврядування. (п. 12 Розділу Х «Перехідні положення» Земельного кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 123 Земельного кодексу України, надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування. Рішення зазначених органів приймається на підставі проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у разі: надання земельної ділянки із зміною її цільового призначення; формування нової земельної ділянки (крім поділу та об`єднання). Рішенням Київської міської ради XI сесії IV скликання від 16 грудня 2005 року № 607/3068 «Про винесення з траси будівництва Подільського мостового переходу через р. Дніпро в м. Києві та лінії Київського метрополітену частини садових ділянок Русанівських і Воскресенських садів» (зі змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Київської міської ради) затверджено перелік земельних ділянок садівницьких товариств і фізичних осіб на території Русанівських та Воскресенських садів у Дніпровському районі м. Києва, які підлягають вилученню (викупу) для суспільних потреб м. Києва - будівництва Подільського мостового переходу через р. Дніпро в м. Києві та лінії Київського метрополітену. Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 11 ЦК України, частин першої та другої статті 509 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовiдношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися вiд певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Статтею 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Як зазначено у частині першій статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погодженні ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Статтею 638 Цивільного кодексу України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Відповідно ст. 525 ЦК України встановлено, що одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається. Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту, або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно з ч. 1 ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. Як встановлено судом, 04 квітня 2012 року позивачем подано заяву до КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», зареєстрованою в КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» під вхідним номером 750 04 квітня 2012 року, якою [PERSON] надала згоду на вирішення питання, щодо вилучення її садової ділянки за адресою: [ADDRESS] , в мировому порядку, та в зв`язку з цим просила призупинити відносно неї судову справу та виплатити повну грошову компенсацію за садову ділянку. 04 квітня 2012 року між КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» та [PERSON] укладено угоду № 300, відповідно до якої [PERSON] надала згоду на звільнення земельної ділянки площею 580,80 кв.м з нерухомим майном на ній для суспільних потреб м. Києва - будівництва Подільського мостового переходу за адресою [ADDRESS], за умови виконання цієї угоди. Відповідно до п. 2 цієї угоди КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва» надає свою згоду на компенсацію [PERSON] збитків по варіанту №3 додатку № 2 до рішення Київради від 16.12.05 № 607/3068 і бере на себе зобов`язання надати повну грошову компенсацію за землю, будинки і споруди, зелені насадження та збитки, визначені незалежною експертною оцінкою та затверджені рішенням земельно-майнової комісії Київської міської державної адміністрації. 14 грудня 2012 року між КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», яка діє в інтересах та від імені Київської міської Ради відповідно до Рішення Київської міської Ради від 16 грудня 2005 року за номером 607/3068, договору доручення № 21/02 від 21 лютого 2006 року та довіреності № 225-КР-845 від 01 липня 2011 року, та [PERSON] , було укладено договір про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб-будівництва Подільського мостового переходу, посвідченого Смекалкіною Л.Г., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 14 грудня 2012 року за реєстровим номером 1819. Як вбачається з п. 1 договору, підставою для укладення договору від 14 грудня 2012 року була взаємна домовленість сторін щодо умов виконання ними рішення Київської міської Ради від 16 грудня 2005 року за номером 607/3068 «Про винесення з трави будівництва Подільського мостового переходу через р. Дніпро в м. Києві та лінії Київського метрополітену частини садових ділянок Русанівських і Воскресенських садів». Згідно додатку № 2 до цього Рішення, Київська міська Рада встановила варіанти компенсації садоводам Русанівських і Воскресенських садів за земельні ділянки, зелені насадження, садові будинки та інші споруди, які підлягають знесенню в зв`язку з будівництвом Подільського мостового переходу, а п. 12 Рішення доручила Дирекції провести компенсацію за винесення садових ділянок відповідно до додатку №2 цього рішення та провести відселення громадян. Перелік об`єктів, що підлягають вилученню у користувача разом із земельною ділянкою, визначений у звіті про оцінку земельної ділянки з поліпшеннями, що розташована за адресою: [ADDRESS] та визначення розміру збитків, відшкодувань і витрат на поліпшення земель, складеному за результатами експертної грошової оцінки земельної ділянки з поліпшеннями, яка проводилась ТОВ «Європейський центр консалтингу та оцінки». Відповідно до п. 3 договору у зв`язку з вилученням земельної ділянки для суспільних потреб Користувач надав згоду на отримання компенсації за варіантом № 3 (три) Додатку № 2 до Рішення: повна компенсація за землю, будинки, споруди, зелені насадження та інші витрати. Розмір грошової компенсації, що надається за цим договором визначений звітом про експертну грошову оцінку земельної ділянки з поліпшеннями, складеним за результатами експертної грошової оцінки земельної ділянки станом на 29 лютого 2012 року, яка проводилась ТОВ «Європейський центр консалтингу та оцінки», Актом комісії Київської міської державної адміністрації по вирішенню земельно-майнових питань і визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 17 травня 2012 року № 41 (затверджений розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 12 червня 2012 року № 994 (п. 4 договору). Згідно п. 5 договору розмір компенсації дорівнює сумарній вартості об`єктів, визначених у Звіті та становить 516 094,00 (п`ятсот шістнадцять тисяч дев`яносто чотири гривні 00 копійок), без ПДВ. Користувач погоджується одержати компенсацію у зазначеному розмірі і зобов`язується протягом 5 робочих днів з моменту набрання чинності цим договором відкрити рахунок у банківській установі за власним вибором в м. Києві та надати Дирекції довідку банку про відкриття рахунків із зазначенням платіжних реквізитів (п. 6 договору). Відповідно до даної умови договору позивачем 02 серпня 2012 року - договір № 004/11668/12 про відкриття та обслуговування банківського рахунку в іноземній валюті та національній валюті для фізичних осіб. Відповідно до п. 7 договору виплата компенсації, передбаченої п. 5 Договору, здійснюється Дирекцією по мірі надходження коштів бюджетного фінансування, але не пізніше терміну дії Акту Комісії (дванадцять місяців з дня його затвердження), шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок, відкритий Користувачем відповідно до п. 6 цього договору. Пунктом 9 договору про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб - будівництва Подільського мостового переходу передбачено, що факт приймання-передачі об`єктів, визначених у Звіті, підтверджується Актом приймання-передачі, скріпленим підписами Сторін (їх уповноважених представників) та печаткою Дирекції. Вказаний акт приймання-передачі складається Дирекцією та підписується Сторонами одночасно з підписанням цього Договору і вступає в дію через 30 календарних днів після перерахування грошових коштів на рахунок Користувача. Згідно п. 13 договору, одностороння відмова сторін від виконання зобов`язання і одностороння зміна умов Договору не допускається, за винятком випадків, передбачених чинним законодавством України. Договори про внесення змін до цього договору, додаткові угоди, які ними будуть укладатися в зв`язку з цим договором (крім договору про його розірвання), мають укладатися в письмовій формі і нотаріальному посвідченню не підлягають. Згідно ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Відповідно до ч. 1 ст. 653 ЦК України у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов щодо предмета, місця, строків виконання тощо. Згідно з ч. 3 ст. 653 ЦК України у разі зміни або розірвання договору зобов`язання змінюється або припиняється з моменту досягнення домовленості про зміну або розірвання договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлене характером його зміни. Відповідно до ч. 2 ст. 251 ЦК України, терміном є певний момент у часі, з настанням якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Статтею 252 ЦК України вказано, що термін визначається календарною датою або вказівкою на подію, яка має неминуче настати. Розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 12.06.2012 року № 994 затверджено акт комісії з вирішення земельно-майнових питань і визначення та відшкодування власникам землі та землекористувачам від 17.05.2012 р. №41. Розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 05.09.2013 року №1543 «Про внесення змін до деяких розпоряджень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» у пункті 2 розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 12.06.2012 року №994 «Про затвердження акта від 17.05.2012 року № 41 комісії з вирішення земельно-майнових спорів і визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам» слова «дванадцять місяців з дня його затвердження» замінено словами «до 31 грудня 2013 року ». 16 вересня 2013 року між КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», яка діє в інтересах та від імені Київської міської Ради відповідно до Рішення Київської міської Ради від 16 грудня 2005 року за номером 607/3068, договору доручення № 21/02 від 21 лютого 2006 року та довіреності № 225-КР-845 від 01 липня 2011 року, та [PERSON] , було укладено додаткову угоду № 1 до договору про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб - будівництва Подільського мостового переходу, посвідченого Смекалкіною Л.Г., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 14 грудня 2012 року за реєстровим номером 1819, за якою сторони домовились, що виплата компенсації в розмірі 516094,00 грн., здійснюється дирекцією по мірі надходження коштів бюджетного фінансування, але не пізніше 31 грудня 2013 року. Відповідно до п. 5 додаткової угоди №1 від 16 вересня 2013 року, ця угода вважається укладеною та набирає чинності з моменту її підписання уповноваженими особами і діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за Договором. Розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 24.07.2015 року № 736 «Про внесення змін до деяких розпоряджень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» у пункті 2 розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 12.06.2012 року №994 «Про затвердження акта від 17.05.2012 року № 41 комісії з вирішення земельно-майнових спорів і визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам» слова та цифри «31 грудня 2013 року» замінено словами та цифрами «до 31 червня 2016 року». 28 березня 2016 року між КП «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва», яка діє в інтересах та від імені Київської міської Ради відповідно до Рішення Київської міської Ради від 16 грудня 2005 року за номером 607/3068, договору доручення № 21/02 від 21 лютого 2006 року та довіреності № 225-КР-845 від 01 липня 2011 року, та [PERSON] , було укладено додаткову угоду № 2 до договору про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб - будівництва Подільського мостового переходу, посвідченого Смекалкіною Л.Г., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 14 грудня 2012 року за реєстровим номером 1819, за якою сторони домовились, що виплата компенсації в розмірі 516094,00 грн., здійснюється дирекцією по мірі надходження коштів бюджетного фінансування, але не пізніше 30 червня 2016 року шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок користувача. Статтею 625 ЦК України встановлено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Відповідно до п. 1.10 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України, від 17.12.2013, № 14 «Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань», за загальним правилом, закріпленим у частині першій статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання через відсутність у нього необхідних коштів, оскільки згадане правило обумовлено замінністю грошей як їх юридичною властивістю. Тому у випадках порушення грошового зобов`язання суди не повинні приймати доводи боржника з посиланням на неможливість виконання грошового зобов`язання через відсутність необхідних коштів. На підставі вищевикладеного, суд критично оцінює посилання третьої особи на неможливість виплати грошової компенсації у зв`язку з відсутністю бюджетного фінансування та неможливістю вчасно виплатити компенсацію з причин, що не залежать від волі відповідача. Пунктом 14 Договору визначена відсутність відповідальності сторін за умови настання обставин форс-мажору, до поняття якого як за визначенням матеріального права, так і за визначенням зазначеного пункту договору не належить відсутність фінансування. Згідно умов цього пункту договору, сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання зобов`язань за цим Договором, якщо доведуть, що таке невиконання було викликано перешкодою поза її контролем і що вони не могли передбачити цієї перешкоди під час укладання цього Договору або уникнення, подолання цієї перешкоди чи її наслідків. У письмових поясненнях по справі, поданих до суду представником Київської міської ради 09 квітня 2019 року, на даний час відповідач є землекористувачем земельної ділянки № 52 на підставі акту на право постійного користування земельною ділянкою на території Русанівських садів у Дніпровському районі м. Києва від 14 лютого 2011 року (серія ЯЯ № 389589). Посилання представника третьої особи на те, що земельна ділянка № 52 у позивача до даного часу не вилучена, суд не приймає до уваги, оскільки на даний час відповідач є землекористувачем земельної ділянки № 52. Судом встановлено, що позивачем в повному обсязі виконано умови договору, укладеного між сторонами. Позивачем передано, а відповідачем отримано земельна ділянка № 52. Представник відповідача визнає той факт, що позивачу не перераховані кошти у зв`язку з відсутністю фінансування із державного бюджету. Однак, відсутність коштів у відповідача не є підставою для відмови у задоволенні позову. Судом встановлено, що після закінчення терміну дії акта комісії з вирішення земельно-майнових питань з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачів від 17.05.2012 року № 41, продовженого до 30 червня 2016 року додатковою угодою № 2 від 28 березня 2016 року, відповідач не вчиняв дій щодо пролонгації терміну дії акта комісії, після укладення додаткової угодою № 2 від 28 березня 2016 року додаткові угоди до договору від 14 грудня 2012 року сторонами не укладались. Враховуючи наведене, позов у частині стягнення з відповідача на користь позивача 516094,00 грн. боргу за договором про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб - будівництва Подільського мостового переходу від 14 грудня 2012 року, підлягає задоволенню. Суд критично ставиться до вимог відповідача про застосування строку позовної давності до розрахунку суми боргу з урахуванням 3% річних та інфляційних втрат, що починається з 01 січня 2014 року, оскільки додатковою угодою № 2 від 28 березня 2016 року термін дії акта комісії з вирішення земельно-майнових питань з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачів від 17.05.05.2012 року № 41 продовжено до 30 червня 2016 року. Тому, строк позовної давності при розрахунку суми боргу з урахуванням 3% річних та інфляційних втрат розпочинається з 01 липня 2016 року. Вимогами статті 625 ЦК України встановлено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Офіційний індекс інфляції, що розраховується Державним комітетом статистики України, визначає рівень знецінення національної грошової одиниці України, тобто зменшення купівельної спроможності гривні. Отже, процес зміни вартості грошей, який характеризується рівнем інфляції, є безперервним процесом і інфляційні процеси не залежать від волевиявлення будь-якої особи, тому інфляційні мають розраховуватися з урахуванням як індексів інфляції, так і індексів дефляції. Вимагати сплати суми боргу з урахуванням індексу інфляції є правом кредитора, яке він може реалізувати, а може від нього відмовитися. Якщо кредитор приймає рішення вимагати сплати суми боргу з урахуванням індексу інфляції, він має враховувати індекс інфляції за кожний місяць (рік) прострочення, незалежно від того, чи був в якійсь період індекс інфляції менше одиниці (тобто мала місце не інфляція, а дефляція), а отже сума боргу в цьому періоді зменшується. Тому, суд вважає можливим частково задовольнити вимоги про стягнення з відповідача інфляційних втрат за період прострочення зобов`язання по сплаті 516094,00 грн., починаючи з дня наступного від погодженої сторонами в Додатковій угоді №2 дати, не пізніше якої мала відбутися виплата компенсації, тобто з 01.07.2016р. по 03.12.2018р. (враховуючи, що позивачем заявлено вимогу по вказану дату, згідно заяви про збільшення позовних вимог та викладеного в ній розрахунку), а саме індекс інфляції складає 1,325356709506539% (99,9*99,7*101,8*102,8*101,8*100,9*101,1*101,0*101,8*100,9*101,3*101,6*100,2*99,9*102,0*101,2*100,9*101,0*101,5*100,9*101,1*100,8*100,0*100,0*99,3*100,0*101,9*101,7*101,4/100). Таким чином інфляційні втрати за договором становлять (516094,00*1,325356709506539) - 516094,00 = 167914,65грн. Також суд приходить до висновку про правомірність вимог щодо стягнення з відповідача трьох відсотків річних, оскільки це передбачено ч. 2 ст. 625 ЦК України. За період з 01.07.2016р. по 03.12.2018р. (з викладених вище обставин) із розрахунку 516094,00 грн. помножених на 3% та кількість повних днів прострочення та поділених на кількість днів у році та на 100. Таким чином, розмір 3% річних за цей період складає 37582,95грн. (516094,00*3*886/365/100). Таким чином, позов у частині стягнення трьох процентів річних підлягає частковому задоволенню. За змістом ч. ч. 1, 3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 258 ЦК України позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог: про стягнення неустойки (штрафу, пені). Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся з позовною заявою до суду 20.09.2018 року. Тому, позовна давність в один рік відраховується з 20.09.2017 року. Враховуючи збільшені позовні вимоги щодо викладені в заяві про збільшення позовних вимог від 20 січня 2019 року, суд приходить до висновку про правомірність вимог щодо стягнення з відповідача пені, та враховуючи приписи ст. 258 ЦК України, вважає можливим частково задовольнити вимоги про стягнення з відповідача пені за невиконання відповідачем зобов`язання по сплаті 516094,00 грн., за період з 20.09.2017 року по 03.12.2018 року, розрахунок якої здійснити за формулою: пеня = сума боргу * 2 * ставка пені (%) / 100% / 365 * (кількість днів). Оскільки загальна кількість днів прострочення становить 440 днів, з урахуванням подвійної облікової ставки НБУ, що за період з 20.09.2017 року по 26.10.2017 року складає 12,5, за період з 27.10.2017 року по 14.12.2017 року складає 13,5, за період з 15.12.2017 року по 25.01.2018 року складає 14,5, за період з 26.01.2018 року по 01.03.2018 року складає 16, за період з 02.03.2018 року по 12.07.2018 року складає 17, за період з 13.07.2018 року по 06.09.2018 року складає 17,5, за період з 07.09.2018 року по 03.12.2018 року складає 18, сума пені, що підлягає до стягнення з відповідача становить 201290,80 грн. Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову [PERSON] до Комунального підприємства «Дирекція будівництва шляхово-транспортних споруд м. Києва, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, Київська міська рада, про стягнення коштів, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню боргу за договором про вилучення земельної ділянки для суспільних потреб - будівництва Подільського мостового переходу від 14 грудня 2012 року в сумі 516 094 гривні, інфляційні втрати в сумі 167 914 гривень 65 копійок, 3% річних в сумі 37 582 гривні 95 копійок, пеня в сумі 201 290 гривень 80 копійок, а всього - 922882,40 грн. В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 9228,82 грн. Враховуючи наведене та

Outcome: partial