Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-18 00:00:00

позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON], треті особи Служба у справах дітей Ленінського району Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради, КП «Жилкомсервіс» про зміну договору найму житлового приміщення, вказуючи на те, що [PERSON] видано ордер на жиле приміщення, квартиру [ADDRESS] на родину. Дана квартира складається з трьох кімнат, житловою площею 64,7 кв.м., неприватизована. В спірній квартирі зареєстровані: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Між відповідачами та позивачем склався наступний порядок користування приміщенням, а саме: [PERSON] користується кімнатою 15,6 кв.м. (літ.9), [PERSON] разом із своєю родиною чоловіком та малолітнім сином - кімнатою 14,5 кв.м. (літ. 8), [PERSON] - кімнатою 14,2 кв.м., інші приміщення знаходяться в спільному користуванні. Особистий рахунок на спірну квартиру оформлений на відповідача [PERSON] Крім цього, вказує, що площа яку вона із сином займає не дозволяє створити належні умови сину для якісного навчання та комфортного відпочинку. У зв'язку з цим, позивачка звернулась до відповідача [PERSON] з проханням надати у користування її родині кімнату, яку остання займає площею 15,6, а самій оселитись у кімнаті, яку займає позивачка 14,2 кв.м. Добровільно змінити договір найму спірного житлового приміщення відповідачі відмовляються, а тому позивачка змушена звернутися до суду. В своїх позовних вимогах позивачка просить змінити договір найму житлового приміщення квартири за адресою: [ADDRESS], зобов'язавши комунальне підприємство «Жилкомсервіс» укласти з нею окремий договір найму житлового приміщення та відкрити на її ім'я окремий особовий рахунок на житлову кімнату літ. 9, площею 15,6 кв.м. в квартирі [ADDRESS], виділивши її у користування позивачці та її сину. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити у повному обсязі. Відповідачі та їх представник в судовому засіданні проти позову заперечував та просили у його задоволені відмовити врахувавши письмові заперечення. Представник третьої особи служба у справах дітей поклались на розсуд суду. Представник третьої особи КП «Жилкомсервіс» в судове засідання не з'явився про причини неявки суд не повідомив, про розгляд справи був повідомлений своєчасно та належним чином про що свідчать матеріали справи. Вислухавши пояснення учасників, які приймали участь у розгляді справи, вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що у задоволені позову слід відмовити з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] видано ордер на жиле приміщення, квартиру [ADDRESS] на родину у складі трьох осіб. Дана квартира складається з трьох кімнат, житловою площею 44,3 кв.м., неприватизована. В спірній трьохкімнатній квартирі зареєстровані: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] (а.с.36). Між сторонами склався наступний порядок користування приміщенням, а саме: [PERSON] користується кімнатою 15,6 кв.м. (літ.9), [PERSON] разом із своєю родиною чоловіком та малолітнім сином - кімнатою 14,5 кв.м. (літ. 8), [PERSON] - кімнатою 14,2 кв.м., інші приміщення знаходяться в спільному користуванні. Особистий рахунок на спірну квартиру оформлений на відповідача [PERSON] Враховуючи, що житлова площа вказаної спірної квартири становить 44,3 кв. м., то на кожну зареєстровану у спірній квартирі особу припадає по 6,33 кв.м. Позивачка разом із сином займає кімнату площею 14,2 кв.м. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що встановлений порядок користування спірною квартирою відповідає інтересам всіх мешканців квартири, а тому позовні вимоги в частині виділення у користування позивачки кімнати літ.9, площею 15,6 кв.м. задоволенню не підлягають. Відповідно до ст. 103 Житлового кодексу УРСР договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за з згодою наймача, членів його сім'ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Згідно до ст. 104 Житлового кодексу УРСР член сім'ї наймача праві вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає статті 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. Відповідно ст. 61 Житлового кодексу УРСР користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Згідно ст. 63 Житлового кодексу УРСР, предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). Відповідно до ч. 2 ст. 104 Житлового кодексу УРСР умови, при яких допускається зміна договору найму жилого приміщення: згода наймача, членів його сім'ї і наймодавця, відповідність розміру жилої площі, щодо якої укладається окремий договір найму, нормативам, відповідність умов жилого приміщення вимогам ст. 63 ЖК. Відповідно до ст. 34 ЦПК України до третьої особи не можуть бути пред'явлені будь-які вимоги. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1 ст. 48 Житлового кодексу УРСР жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. Згідно ст. 47 Житлового кодексу УРСР норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу. Пунктом 16 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» від 12.04.1985 р. № 2 роз'яснено, що в силу ст. 104 Житлового кодексу України суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Враховуючи, те що позовні вимоги щодо виділення у користування позивачки житлової кімнати літ. 9 задоволенню не підлягають, а позовні вимоги щодо зміни договору найму житлового приміщення, зобов'язання укласти окремий договір найму житлового приміщення та відкриття на ім'я позивачки окремого особового рахунку заявлені відносно кімнати літ.9, площею 15,6 кв.м. [ADDRESS], то вказані позовні вимоги також задоволенню не підлягають. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed