Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-25 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернулася до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення, у якому зазначає, що в ніч з 07 серпня 2017 на 08 серпня 2017 року [PERSON] маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням в інше сховище, перебуваючи в стані алкогольного сп'яніння, зі сторони городу, через незачинену хвіртку зайшла на територію її господарчого домоволодіння, де зі спеціальної пристосованої клітки для зберігання птиці, що унеможливлює вільний доступ сторонніх осіб до курей, що знаходилися в ній, із корисливих мотивів, таємно викрала чотирьох курей бройлерів, вартістю 60 грн. за 1 кг, а саме курицю вагою 2,6 кг вартістю 156 грн., курицю вагою 2.9 кг вартістю 174 грн., курицю вагою 2,3 кг вартістю 138 грн., курицю вагою 2,3 кг вартістю 138 грн., після чого разом з викраденим майном залишила територію господарчого подвір'я зазначеного домоволодіння та в подальшому розпорядилася ним на власний розсуд, чим спричинила їй матеріальну шкоду на загальну суму 606 грн. Вироком Оріхівського районного суду Запорізької області від 29.08.2017 по справі 323/2283/17 (номер провадження 1-кп/323/154/17) визнано відповідача винною за ч. 3 ст. 185 КК України та призначено покарання у вигляді 3 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України звільнено засуджену від відбування покарання строком на 1 рік. Цивільний позов по даній справі мною не заявлявся. Для відновлення свого порушеного права вона звернулася за отриманням правової допомоги до адвоката, який за законом має право надавати таку допомогу, за що сплатила 3200,00 грн., підтвердженням чому є акт виконаних робіт та відповідні квитанції до прибуткового касового ордеру адвоката. В результаті протиправних, злочинних дій відповідача їй спричинено також і моральну шкоду. Позивач оцінює матеріальну шкоду у 3806,00 грн. та моральну шкоду у 10000 грн. і просить стягнути її з відповідача. В судове засідання позивач не з'явилася, але надала суду заяву з клопотанням про розгляд справи за її відсутності, просить задовольнити позовні вимоги. Відповідач у судове засідання не з'явилася, про час та місце була повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з'ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про необхідність часткового задоволення позову, враховуючи наступне. Судом встановлено, що в ніч з 07 серпня 2017 на 08 серпня 2017 року [PERSON] маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, поєднане з проникненням в інше сховище, перебуваючи в стані алкогольного сп'яніння, зі сторони городу, через незачинену хвіртку зайшла на територію її господарчого домоволодіння, де зі спеціальної пристосованої клітки для зберігання птиці, що унеможливлює вільний доступ сторонніх осіб до курей, що знаходилися в ній, із корисливих мотивів, таємно викрала чотирьох курей бройлерів, вартістю 60 грн. за 1 кг, а саме курицю вагою 2,6 кг вартістю 156 грн., курицю вагою 2.9 кг вартістю 174 грн., курицю вагою 2,3 кг вартістю 138 грн., курицю вагою 2,3 кг вартістю 138 грн., після чого разом з викраденим майном залишила територію господарчого подвір'я зазначеного домоволодіння та в подальшому розпорядилася ним на власний розсуд, чим спричинила їй матеріальну шкоду на загальну суму 606 грн. Вироком Оріхівського районного суду Запорізької області від 29.08.2017 по справі 323/2283/17 (номер провадження 1-кп/323/154/17) визнано відповідача винною за ч. 3 ст. 185 КК України та призначено покарання у вигляді 3 років позбавлення волі. На підставі ст. 75 КК України звільнено засуджену від відбування покарання строком на 1 рік. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. У пункті 2 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27 березня 1992 року №6 судам роз'яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Як вказано в ст.1166 ЦК України, майнова шкода, скоєна неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичній особі, відшкодовується в повному обсязі особою , яка його скоїла. Відповідно до частини другої статті 1168 ЦК України моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з нею однією сім'єю. Відповідно до вимог ч.6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Отже висновки, викладені у вироку Оріхівського районного суду Запорізької області від 29 серпня 2017 року, якими встановлено протиправність дій [PERSON], що призвели до заподіяння позивачу матеріальної шкоди в сумі 606 грн., є обов'язковими для суду, що розглядає цивільну справу та не підлягають доказуванню. З наданих доказів, судом встановлено, що позивачем повністю підтверджено наданими доказами, а саме: вироком Оріхівського районного суду Запорізької області від 29 серпня 2017 року понесення ним матеріальних витрат у зв'язку з скоєнням [PERSON] злочину, а саме у сумі 606 грн. Що стосується вимоги про стягнення матеріальних збитків, понесених позивачем для відновлення свого порушеного права у сумі 3200,00 грн. (отримання правової допомоги адвокатом) слід зазначити наступне. В пункті 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» зазначено, що визначені ЦПК види судових витрат є вичерпними, тому на сторони та інших осіб, які беруть участь у справі, не може покладатися обов'язок нести інші витрати, не передбачені законодавством. Склад судових витрат по окремим його видам не є вичерпним. Порядок розподілу та відшкодування судових витрат регламентується виключно ЦПК. Зазначені витрати не є збитками в розумінні статті 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК), не входять до складу ціни позову і не можуть стягуватися як збитки. Таким чином, в частині позовних вимог стосовно стягнення матеріальних збитків, понесених позивачем для відновлення свого порушеного права у сумі 3200,00 грн. слід відмовити. Крім того, частиною 2 ст. 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Згідно п.п. 5, 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31 березня 1995 року із змінами, внесеними згідно з Постановами Пленуму Верховного суду № 5 від 25 травня 2001 року, № 1 від 27 лютого 2009 року, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. В даному випадку позивач понесла і моральну шкоду, яка полягає в перенесенні сильного стресу і продовженні знаходженні під його впливом, оскільки крадіжку скоїла сусідка. Все що трапилось істотно впливає на її психологічний стан, що відображається на моральній обстановці в сім'ї та на стосунках з оточуючими. Дотепер позивач знаходиться в стані моральної пригніченості та дискомфорту. Судом також враховується, що під час розгляду кримінальної справи [PERSON] визнала свою вину. При визначенні розміру відшкодування моральної шкоди, суд враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, наслідки, що настали та з урахуванням суті позовних вимог, доказів, що подані на підтвердження, характеру діяння, глибину душевних страждань, які заподіяні позивачу,

Outcome: partial