Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] сільської ради Станично-Луганського району, Луганської області, третя особа Державний нотаріус Станично-Луганської державної нотаріальної контори [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування уточнених позовних вимог посилалася на те, що 04 січня 2016 року померла її мати - [PERSON], після смерті якої відкрилась спадщина у вигляді земельних ділянок. Вказує, що за життя [PERSON] був складений заповіт, посвідчений 10 грудня 2008 року секретарем виконкому [PERSON] сільської ради Станично-Луганського району Луганської області [PERSON], за яким все своє майно вона заповіла позивачу [PERSON]. Проте у встановлений законом строк позивач [PERSON] спадщину не прийняла оскільки не знала про існування заповіту. Після того, яка позивачу [PERSON] стало відомо про заповіт, вона звернулася до Станично-Луганської державної нотаріальної контори, однак отримала письмові розяснення з рекомендацією звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини. Зазначає, що після смерті [PERSON] свідоцтво про право на спадщину нікому не видавалось, із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса ніхто не звертався. У зв'язку із наведеним, позивач [PERSON] просила суд визначити їй додатковий строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явилася, просила суд розглянути справу без її участі. Представник відповідача [PERSON] сільської ради Станично-Луганського району, Луганської області у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі. Третя особа Державний нотаріус Станично-Луганської державної нотаріальної контори [PERSON] у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі. Суд, дослідивши матеріали справи,\~\~прийшов до висновку, що позовні вимоги [PERSON] є такими, що відповідають вимогам чинного законодавства і підлягають задоволенню з наступних підстав. З Свідоцтва про смерть від 05 січня 2016 року серія І-ЕД № 480889, слідує, що [PERSON] померла 04 січня 2016 року (а.с.15). Родинний зв'язок між позивачем [PERSON] та померлою [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження серії ІІ-УР №312955 (а.с.10) та свідоцтвом про укладення шлюбу серії І-ЕД №380069 (а.с.9). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки площею 1.6767 га, розташованої на території [PERSON] сільської ради, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серія ЛГ № 066159 (а.с.5), земельної ділянки площею 4,0303, розташованої на території [PERSON] сільської ради, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку серія ЛГ № 066160 \~ \~ \~ \~ (а.с.6), земельної частки (паю) розміром 6,24 га, що підтверджується сертифікатом на право на земельну частку пай серія ЛГ № 0166039 (а.с.7) та земельної частки (паю) розміром 6,24 га, що підтверджується сертифікатом на право на земельну частку пай серія ЛГ № 0169428 (а.с.8). За життя [PERSON] був складений заповіт, посвідчений 10 грудня 2008 року секретарем виконкому [PERSON] сільської ради Станично-Луганського району Луганської області [PERSON] за №329, за яким всі свої права та обовязки, все своє майно, і взагалі все те, що їй належатиме на день смертіі [PERSON] заповіла позивачу [PERSON] (а.с.16) Із розяснення державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори від 05.04.2018 №352/01-16 року вбачається, що позивач [PERSON] зверталася до нотаріальної контори з питань оформлення спадкових прав після смерті [PERSON], але їй було розяснено, що вона не подала заяву про прийняття спадщини у зазначений законом строк, та не надала підтвердження проживання разом з померлим на час відкриття спадщини за однією адресою тому вважається такою, що пропустила строк для прийняття спадщини (а.с.11). З повідомлення державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори від 06.12.2018 №1316/01-09 вбачається, що записи щодо заведення спадкової справи після смерті [PERSON], померлої 04.01.2016 року відсутні (а.с.45). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК України). Статтею 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно змісту\~ст. 1272 ЦК України\~позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Згідно роз'яснень, викладених у п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права». Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Таким чином, оскільки факти, які викладені в позовній заяві знайшли своє підтвердження, суд приходить до висновку про те, що причини пропуску позивачкою строку прийняття спадщини слід визнати поважними, оскільки остання звернулася до державного нотаріуса Станично-Луганської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але у зазначений законом строк шість місяців, згідно\~ст. 1270 ЦК України, не подала заяву до органів нотаріату, а також за відсутності спору про спадщину, суд вважає позов обґрунтованим і таким що підлягає задоволенню.

Outcome: approved