Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-19 00:00:00

\~\~\~\~\~\~ Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Державного підприємства «Мирноградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, спричиненої смертю фізичної особи. В обґрунтування вимог зазначила, що її чоловік [PERSON] з 27.07.2015 перебував у трудових відносинах з відповідачем, працюючи робітником з ремонту та обслуговування водопровідної і каналізаційної систем Центру гармонійного розвитку дітей і підлітків «Бригантина» ВП «Шахта Капітальна» ДП «Мирноградвугілля». Внаслідок нещасного випадку, який стався 23.08.2017 під час виконання наряду з прибирання гілок дерев та закріплення прапору на стіні будівлі, чоловік впав з висоти і загинув від отриманих травм, не сумісних із життям. За цим фактом підприємством було складено відповідні акти за формами Н-5 та Н-1 від 06.11.2017. Позивач вважає, що смертю чоловіка їй завдана моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях від звістки про таку трагічну подію та стражданнях під час поховання. Зі смертю чоловіка змінився звичайний спосіб її життя. Також моральна шкода полягає у психологічному дискомфорті та значному порушенні душевної рівноваги, яке виразилося у постійному відчаї, тривозі, роздратованості, в почуттях пригноблювання, порушенні сну. У зв'язку з наведеним вона стала замкненою, що перешкоджає повноцінному спілкуванню з близькими, родичами, друзями та знайомими. Відтепер постійно потрібні значні додаткові зусилля для організації життя. Все це постійно негативно впливає на її душевний стан, є причиною сильних моральних страждань. При цьому ця моральна шкода полягає також в переживаннях з приводу відчуття самотності у результаті гибелі чоловіка, що викликало відповідні зміни в її житті. Все це стало приводом для моральних страждань, психічного хвилювання та збудження. Спричинена відповідачем моральна шкода змусила змінити образ та спосіб життя: втрата нормальних життєвих зв'язків через самотність, зустріч старості без чоловіка і його допомоги. Виходячи з тривалості і глибини душевних страждань, чисельності негативних наслідків, викликаних смертю чоловіка, заподіяну моральну шкоду вона оцінює у 500000,00 гривень, яку просить стягнути з відповідача на свою користь. Ухвалою судді від 20.03.2018 відкрите провадження у справі з розглядом справи у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін. Ухвалою судді від 28.03.2018 відмовлено у задоволенні клопотання представника ДП «Мирноградвугілля» про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи призначено в судовому засіданні з повідомленням сторін 20.04.2018. 20.04.2018 позивач [PERSON] до судового засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, надала суду заяву про розгляд справи без її участі за участю її представника, наполягала на задоволенні позовних вимог. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, обґрунтувавши їх відомостями позовної заяви. Зауважив, що із перебуванням загиблого [PERSON] у стані алкогольного спяніння позивач не згодна, але не оскаржувала такі відомості, бо внаслідок стресу, понесеного зі смертю чоловіка, їй було не до того у той час, коли ці відомості були отримані. Разом з тим, в актах наявні і чітко визначені основні причини трагедії, і це саме вина підприємства, яке не забезпечило безпечних умов праці [PERSON] Позивач не працює, є пенсіонером, хворіє на серцево-судинне захворювання, залишилася сама і постійно змушена звертатися за допомогою до сторонніх людей. Просив задовольнити вимоги повністю. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні заявлені позовні вимоги не визнав, вважаючи їх суттєво завищеними. Пояснив, що підприємство не заперечує, що факт травмування працівника [PERSON] дійсно мав місце. В той самий час, за наслідками розслідування нещасного випадку встановлена винуватість в ньому трьох осіб, в тому числі і самого загиблого, який перебував під час виконання роботи в стані алкогольного спяніння. Акти за Звісно, позивач відчуває страждання, які важко оцінити, однак утриманців у неї немає, її додаткові витрати не доведені, вона перейшла на пенсію по втраті годувальника. Просив суд вирішити вимогу про відшкодування моральної шкоди розумно і справедливо. Представник третьої особи до суду не з'явився, від третьої особи надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника з постановленням рішення на розсуд суду. Вислухавши сторін і дослідивши докази у справі, суд встановив такі обставини і відповідні ним правовідносини. Позивач [PERSON] є дружиною [PERSON] (а.с.7), мешкала разом з ним за адресою: м. Мирноград, вул. Невського, 9/2 (а.с.33). [PERSON] перебував у трудових відносинах з відповідачем ДП «Мирноградвугілля», 27.07.2015 був переведений робітником з ремонту та обслуговування водопровідних та каналізаційних систем 4р., за відомостями трудової книжки 23.08.2017 роботу [PERSON] на підприємстві припинено у звязку зі смертю, повязаною з виробництвом (а.с.14). Смерть [PERSON] настала 23.08.2017, її причиною став відкритий перелом основи черепу (а.с.15-16).\~\~\~ Згідно з актом від 06.11.2017 проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 23.08.2017 з [PERSON], випадок є повязаним із виробництвом і підлягає відповідному облікові (а.с.17-26). Актом №15 про нещасний випадок, пов'язаний із виробництвом, за формою Н-1 від 06.11.2017 встановлено, що причинами нещасного випадку із [PERSON], наслідком якого стала його смерть, є залучення до роботи працівника не за спеціальністю (професією), порушення вимог безпеки під час експлуатації обладнання, устаткування, машин, механізмів тощо, порушення трудової і виробничої дисципліни, невиконання інструкції з охорони праці, алкогольне спяніння потерпілого (а.с.27-32). За наслідками дослідження доказів суд дійшов висновку про необхідність задовольнити позов частково, виходячи з такого. Частиною 1 ст.3 Конституції України життя і здоров'я людини визнані в Україні найвищою соціальною цінністю. Обов'язок створити безпечні умови праці на всіх підприємствах, в установах та організаціях є закріпленим у ст.153 КЗпП України, при цьому забезпечення безпечних умов праці покладається безпосередньо на власника або уповноважений ним орган. Ця норма закону корелюється з нормою, викладеною у\~ст.13 Закону України «Про охорону праці», відповідно до якої роботодавець зобов'язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, є гарантованим за змістом ст.23 ЦК України. Моральна шкода полягає, зокрема, у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, та у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до ч.2\~ст.1168 ЦК України моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується, зокрема, дружині. Суд вважає, що діями відповідача позивачеві дійсно були спричинені моральні страждання, пов'язані зі смертю близької людини чоловіка, при цьому смерть є прямим наслідком трудової діяльності [PERSON], сталася у робочий час. Суд погоджується, що смерть чоловіка викликала негативні зміни в житті позивача, її життєвий уклад був безповоротно змінений, трагічна подія завдала і продовжує завдавати страждань позивачеві. За розясненнями п.9\~постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» №4 від 31.03.1995 з подальшими змінами, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, суд враховує характер і глибину страждань позивача внаслідок смерті чоловіка, тривалість цих страждань та відсутність ймовірності їх припинення. Так само суд бере до уваги, що однією із трьох визначених відповідачем причин настання нещасного випадку з [PERSON] є знаходження останнього в стані алкогольного спяніння. Посилання представника відповідача на наявність вини загиблого у нещасному випадку суд бере до уваги, оскільки ця обставина, підтверджена відомостями складених актів, має бути врахована при визначенні розміру відшкодування шкоди. В той самий час, вона не може служити підставою для звільнення від обовязку відшкодування шкоди. Таким чином, виходячи із обставин справи, засад розумності і справедливості, суд\~ вважає, що на користь позивача має бути стягнуто 70000,00 гривень у відшкодування моральної шкоди, завданої смертю чоловіка. При зверненні до суду позивач був звільнений від сплати судового збору на підставі п.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір». Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується 1% розміру ціни позову, але не менше 0,4% розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з ч.6 ст.141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Так, на день предявлення даного позову позивачу необхідно було б сплатити за вимогу майнового характеру 1% від ціни позову, що становить 5000,00 гривень. Оскільки позов задоволено частково на 14% заявленої вимоги, судовий збір, який підлягає стягненню з відповідача пропорційно до задоволеної частини вимог, становить 700,00 гривень. Враховуючи, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою встановлена ставка судового збору в розмірі 1% розміру ціни позову, але не менше 0,4% розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 1762,00 гривень, з відповідача в користь держави слід стягнути судовий збір в розмірі 704,80 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: partial