Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовом (в подальшому уточнений від 17.03.2020р.) до КП «Придніпровська СУБ» ЧМР про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, стягнення грошових коштів. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 31.07.2016р. о 12-20 сталася аварійна ситуація в розподільному щитку на другому поверсі третього під`їзду будинку [ADDRESS] , перегорів електричний дріт - «нуль». Напруга підскочила більш ніж за 270Вольт. Це потягло за собою перегорання електричних приладів, що підтверджується актом перевірки працездатності виробу з складу охоронної сигналізації від 02.08.2016р., складений УПО Черкаської області та актом виконаних робіт з ремонту обладнання від 15.08.2016р., що складений фахівцями «ПП [PERSON] », у яких було придбано прилад. По факту аварійної ситуації 31.07.2016р. був складений акт-претензія про неналежне надання або ненадання послуг з технічного обслуговування електромереж в частині оновлення, модернізації електроприладів, заміни застарілої, понівеченої електричної проводки на сучасну в місцях загального користування, що потягло за собою аварійну ситуацію, підписаний трьома мешканцями будинку, свідками. Даний акт-претензія 01.08.2016р. був зареєстрований в КП «Придніпровська СУБ», як балансоутримувача на той час. Також, 23.08.2016р. позивач звернулася до Черкаського міського РЕМ, який надав відповідь №7599 від 02.09.2016р. про те, що відповідно до даних оперативної диспетчерської служби Черкаського міського РЕМ, Черкасиобленерго о 12-30 31.07.2016р. не зареєстровано жодних аварійних ситуацій в зовнішніх мережах електропостачання, що живлять будинок по [ADDRESS] , які б могли викликати різке коливання рівня електричної напруги та пошкодження побутових електроприладів. Також повідомлено, що внутрішні інженерні мережі житлового будинку знаходяться на балансі КП «Придніпровська СУБ» ЧМР. Позивач вказує, що вчасно відповіді від КП «Придніпровська СУБ» вона не отримала, хоча акт-претензія споживача розглядається виконавцем протягом трьох днів з дня її реєстрації у Журналі та через три дні виконавець повинен або розпорядитися про перерахунок платежів, або надати мотивовану відмову в перерахунку. Після цього, вона звернулася до Черкаського міського голови із заявою-зверненням щодо застосування впливу на діяльність та бездіяльність СУБ та зобов`язання відшкодувати понесені збитки мешканцям квартир, внаслідок несправності електропроводки в розподільному щитку. Після такого звернення, вона отримала відповідь №4435 від 28.09.2016р. від відповідача, якою останній підтвердив той факт, що технічний стан внутрішньо-будинкової електричної мережі від ввідних клем першого комутаційного апарата, встановленого у ввідному пристрої будівлі до відхідних клем розрахункових засобів обліку поверхових або квартирних електрощитів відповідальність несе саме відповідач. Оскільки аварійна ситуація сталася (обрив проводу «нуль») саме перед лічильниками у поверховому електрощиті, то і вся відповідальність лежить саме на КП «Придніпровська СУБ». 04.10.2016р. позивач зареєструвала у КП «Придніпровська СУБ» ще заяву про те, що КП порушило законодавство, не надавши відповіді на визначений законом час, а тому вважає, що цим самим визнало всі факти, викладені у акті-претензії. Крім того, позивач вважає, що відповідач своєю бездіяльністю сприяв виникненню аварійної ситуації, що сталася на електрощитові на другому поверсі третього під`їзду будинку, [ADDRESS] 31.07.2016р . Причина аварійної ситуації - застаріла електропроводка, недбалість та бездіяльність служб КП і, як наслідок - скачок напруги поза межами 198В-242В, а саме понад 270 В, який спричинив пошкодження електроприладів. Пошкодження охоронної сигналізації, на відновлення якої було витрачено 156грн. 60коп.; пошкодження відеодомофону, на відновлення якого витрачено 750грн.; пошкодження моторизованого кронштейну, який вибірковому ремонту не підлягає, потрібна заміна вузла, вартість якого є приблизно такою, як вартість нового виробу, що є недоцільним і становить станом на 17.07.2012р. 3900грн. (на даний час коштує більше п`яти тисяч грн..), а тому загальний розмір матеріальних збитків - 4806грн. 60коп. Відповідно до ч.2 ст. 625 ЦК, позивач вважає, що має право на відшкодування суми збитків з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3% річних від суми збитків, що станом на 01.09.2019р. становить 1985грн.. Крім того, вказує, що позивачеві відповідачем завдано моральної шкоди, яка полягає в тому, що їй довелося докласти чимало зусиль для можливості відновити втрачене майно, відчувала пригніченість, роздратування, часткову втрату покою, сну та апетиту. Деякий час їй довелося залишати свою квартиру без охоронної сигналізації, обходитися без відеодомофону, а таким чином до неї не могли додзвонитися гості, вона не могла дистанційно відкривати двері тамбуру, їй довелося зняти телевізор з кронштейну і ризикувати його цілісність, а після невдалої спроби його відновити, довелося використовувати кронштейн як звичайне кріплення телевізору. Оцінює моральну шкоду у розмірі 3000грн. Таким чином просить суд, стягнути з відповідача на свою користь матеріальні збитки у розмірі 4806грн. 60коп., відшкодувати моральну шкоду 3000грн., стягнути інфляційні збитки - 1552грн. 53коп., 3% річних 432грн. 59коп. Ухвалою суду від 30.09.2019р. прийнято, відкрито провадження по справі та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 15.06.2020р. закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті. Відповідачем подано відзив на позов, за яким просить відмовити у задоволенні позову. Зазначено, що КП «Придніпровська СУБ» станом на 2016 рік надавало послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій підрядним способом. Між КП та ПП «Проелектробуд-2000» було укладено договір на оперативно-технічне обслуговування, за яким останнє прийняло внутрішньо-будинкові електричні мережі житлового фонду КП «Придніпровська СУБ» на оперативно-технічне обслуговування, для забезпечення їх надійного функціонування. 31.07.2016р. надійшла заявка стосовно перепаду напруги в квартирі [ADDRESS] . Аварійною службою ПП «Проелектробуд-2000» було здійснено виїзд за вказаною адресою. В результаті технічного обстеження було відновлено контактне з`єднання, крім того, встановлено, що перепаду не виявлено. На претензію позивача від 31.07.2016р. надано відповідь, якою відмовлено у її задоволенні, оскільки позивачу було роз`яснено, що при усуненні аварійної ситуації, аварійна бригада не зафіксувала короткого замкнення та електрообладнання працювало в нормальному режимі. Відповідач вважає, що позивачем було перевищено межі встановленої потужності. КП «Придніпровська СУБ» не визнає належними докази, що надані до суду позивачем - акт перевірки працездатності виробу та акт виконаних робіт з ремонту, оскільки УПО та ПП [PERSON] не надали доказів про те, що вони мають дозвільні документи щодо складання висновків про причини виходу з ладу електротехнічного обладнання. Крім того, вважає позовні вимоги необґрунтованими та безпідставними. Також відповідач просить застосувати строки позовної давності, перебіг якої розпочався 31.07.2016р. і закінчився 31.07.2019р. Позивачем подано відповідь на відзив, за яким просить задовольнити заявлені позовні вимоги. Вважає, що строки позовної давності нею не порушені, оскільки строк позовної давності закінчується 04.10.2019р., а позов подано 24.09.2019р. При цьому, просить врахувати, що строк позовної давності є перерваним до моменту отримання нею листа-відповіді від КП «Придніпровська СУБ» від 28.09.2016р. - 03.10.2016р. В судове засідання позивач не з`явилась, будучи належним чином повідомлена про час, дату та місце розгляду справи. Надано заяву про розгляд справи за її відсутності. В судове засідання відповідач не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. Про поважність причин неявки не повідомлено. Враховуючи думку учасників справи, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають до задоволення за таких підстав: встановлено, що 31.07.2016р. мешканцями квартири [NUMBER],[NUMBER],[NUMBER] будинку [ADDRESS] , було складено акт-претензію про неналежне надання або ненадання послуг, адресований [PERSON] начальнику КП «Придніпровська СУБ» Танюку С.О. Акт отримано підприємством 01.08.2016р., про що свідчить розписка, вх. №1160. У цьому акті зазначено, що 31.07.2016р. о 12-20 сталася аварійна ситуація в розподільному щитку на другому поверсі третього під`їзду будинку [ADDRESS] , перегорів електричний дріт. В зв`язку з поганим контактом почали мерехтіти електричні прилади в квартирах [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] , що потягло за собою перегорання електричних приладів. О 12-22 [PERSON] звернулася до оперативної служби міськвиконкому м. Черкаси. Майже через дві години прийшли дві особи і полагодили дріт. На її прохання скласти акт, ці люди повідомили, що вони «ніхто» і акт складати відмовились. Вона теж не отримала відповідь, на яких підставах вони виконують роботи і хто їх уповноважив. Один із цих чоловіків надав підписати заявку про підтвердження виконаних робіт, що вона і зробила. Один із ремонтників вирвав заявку і знищив. Просила відшкодувати завдані збитки [PERSON] в розмірі 3900грн. за відрахуванням заборгованості. Актом перевірки працездатності виробу з складу охоронної сигналізації від 02.08.2016р., що складений УПО Черкаської області, визначено, що блок живлення ИС-0,5 зав.20233 з складу апаратури охоронної сигналізації об`єкта квартира [NUMBER] пройшов перевірку технічного стану і виявлено його непрацездатність - відсутня напруга U вих. 12В і підлягає ремонту. Крім того, зазначено, що вийшов з ладу внаслідок аварії в електромережі (напруга в електромережі була більше 270В). Відповідно до акту виконаних робіт по ремонту та вхідному контролю засобів охоронної сигналізації від 08.08.2016р. вартість ремонту складає 156грн. Актом виконаних робіт з ремонту обладнання №07 від 15.08.2016р., що складений фахівцями «ПП [PERSON] », у яких було придбано прилад, проведена діагностика відеодомофона, в ході якої виявлено, що поломка його виникла з причин перепаду напруги в сеті. Здійснено ремонт і його вартість 750грн. Відповідно до листа ТОВ «Фокстрот» від 05.08.2016р., кронштейн, який придбаний 17.07.2012р., містить несправності і потребує заміни вузла. За даними видаткової накладної від 17.07.2012р., вартість моторизованого кронштейна складає 3900грн. 23.08.2016р. позивач звернулася до Черкаського міського РЕМ, який надав відповідь №7599 від 02.09.2016р. про те, що відповідно до даних оперативної диспетчерської служби Черкаського міського РЕМ, ПАТ Черкасиобленерго о 12-30 31.07.2016р. не зареєстровано жодних аварійних ситуацій в зовнішніх мережах електропостачання, що живлять будинок по [ADDRESS] , які б могли викликати різке коливання рівня електричної напруги та пошкодження побутових електроприладів. Також повідомлено, що внутрішні інженерні мережі житлового будинку знаходяться на балансі КП «Придніпровська СУБ» ЧМР. Відповідачем підтверджено факт про те, що станом на час подій, КП «Придніпровська СУБ» Черкаської міської ради обслуговувало будинок, споруди та прибудинкову територію будинку [ADDRESS] (є балансоутримувачем). За даними відповіді директора КП «Придніпровська СУБ» від 28.09.2016р. №4435, за зверненням мешканця квартири [NUMBER] , - 31.07.2016р. виконувалися роботи з відновлення контактного з`єднання представником ПП «Промелектробуд-2000» - організація, яка обслуговує внутрішньо- будинкові електричні мережі. По даній адресі прибула чергова бригада ПП «Промелектробуд-2000», яка не зафіксувала перепадів напруги та електрообладнання працювало в нормальному стані. Також надані роз`яснення законодавства та відмовлено у відшкодуванні витрат на відновлення побутових електроприладів, що вийшли з ладу. Крім того, встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого нотаріусом 02.09.1999р. (реєстр №1-2322). Крім того, між сторонами 09.09.1999р. був укладений договір про участь у витратах на утримання будинку та прибудинкової території. Також, слід зазначити, що позивачем не заперечується факт, що станом на час виниклих правовідносин, КП «Придніпровська СУБ» ЧМР надавало їй відповідні комунальні послуги. Як визначено ст. 55 Конституції України та ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). На думку суду, помилковими є посилання позивача [PERSON] на норми Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017р. №2189-VIII, оскільки він набрав чинності 10.12.2017р., а введений в дію з 01.05.2019р. Закон України «Про житлово-комунальні послуги» від 24.06.2004р. (в редакції, чинній на час виниклих правовідносин) визначає основні засади організаційних, господарських відносин, що виникають у сфері надання та споживання житлово-комунальних послуг між їхніми виробниками, виконавцями і споживачами, а також їхні права та обов`язки. Стаття 1 Закону визначає, зокрема, поняття: аварія - пошкодження інженерних мереж, обладнання або конструктивних елементів споруд, що виникло з техногенних або природних причин, які перешкоджають їх подальшій експлуатації відповідно до технічних умов; балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом; внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку, споруди; споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу; засіб обліку - прилад, технічний пристрій для обліку кількісних та/або якісних показників житлово-комунальної послуги, який має нормовані метрологічні характеристики; точка розподілу - це місце передачі послуги від однієї особи до іншої, облаштоване засобами обліку та регулювання; якість житлово-комунальної послуги - сукупність нормованих характеристик житлово-комунальної послуги, що визначає її здатність задовольняти встановлені або передбачувані потреби споживача відповідно до законодавства. Відповідно до частин 1-5 статті 18 цього Закону (в редакції, чинній на час виниклих правовідносин), у разі порушення виконавцем умов договору споживач має право викликати його представника для складення та підписання акта-претензії споживача, в якому зазначаються строки, види, показники порушень тощо. Представник виконавця повинен з`явитися на виклик споживача не пізніше строку, визначеного договором. Акт-претензія складається споживачем та представником виконавця і скріплюється їхніми підписами. У разі неприбуття представника виконавця в погоджений умовами договору строк або необґрунтованої відмови від підписання акта-претензії він вважається дійсним, якщо його підписали не менш як два споживачі. Акт-претензія споживача подається виконавцю, який протягом трьох робочих днів вирішує питання про перерахунок платежів або видає письмово споживачу обґрунтовану письмову відмову в задоволенні його претензій. Спори щодо задоволення претензій споживачів вирішуються в суді. Споживач має право на досудове вирішення спору шляхом задоволення пред`явленої претензії. Як передбачено ст. 16 Закону, порядок надання житлово-комунальних послуг, їх якісні та кількісні показники мають відповідати умовам договору та вимогам законодавства. Перелік житлово-комунальних послуг, що надаються споживачу, залежить від рівня благоустрою відповідного будинку (споруди). Комунальні послуги надаються споживачам безперебійно, виключно за винятком часу перерв, зокрема на: ліквідацію наслідків аварій або дії обставин непереборної сили. Перерва у наданні комунальних послуг, яка виникла внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили, має бути ліквідована у найкоротші терміни, що визначаються нормативними документами. Якщо ліквідація наслідків аварії або дії обставин непереборної сили потребує більше однієї доби, виконавець/виробник спільно з органами місцевого самоврядування здійснює заходи щодо зменшення її негативного впливу на споживачів. Споживач зобов`язаний забезпечити доступ до мережі, арматури, засобів обліку, розподільчих систем представників виконавця/виробника за наявності в них відповідного посвідчення: для ліквідації аварій - цілодобово (п.1 ч.1 ст. 17 цього Закону). Відповідно до ч.1 ст. 20 цього Закону (в редакції, чинній на час спірних правовідносин), споживач має право: одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг; на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг; на усунення протягом строку, встановленого договором або законодавством, виявлених недоліків у наданні житлово-комунальних послуг. За нормами ч.2 ст. 21 цього Закону, виконавець зобов`язаний, зокрема, - забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; розглядати у визначений законодавством термін претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за житлово-комунальні послуги в разі їх ненадання або надання не в повному обсязі, зниження їх якості; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Балансоутримувач зобов`язаний серед іншого, забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі (ч.2 ст.24 цього Закону). Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженого наказом Держжитлокомунгоспу від 17.05.2005р. №76, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Виконавець послуг - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які розміщені в межах будинку, споруди, системи протипожежного захисту. Споживач - фізична чи юридична особа, яка отримує або має намір отримати житлово-комунальну послугу. Точка розподілу - місце передачі послуги від однієї особи до іншої, облаштоване засобами обліку та регулювання. Відповідно до п.2.3.8. Порядку, утримання газових та електричних внутрішньобудинкових мереж регулюється нормативно-правовими актами з питань регулювання електроенергетики та газопостачання. Слід зазначити, що на час виниклих спірних правовідносин, діяли Правила користування електричною енергією для населення, що затверджені постановою КМУ від 26.07.1999р. №1357. Отже, взаємовідносини між споживачами та енергопостачальною організацією регулюються сааме цими Правилами. Так, Правилами визначені поняття: електромережа - підстанції, розподільні установки та електричні лінії, призначені для передачі та розподілу енергії, до яких безпосередньо приєднана електроустановка або електропроводка споживача; електропроводка - сукупність проводів і кабелів з кріпленнями, монтівними та захисними деталями, які прокладено на поверхні чи всередині конструктивних елементів споруд; електроустановка - комплекс взаємопов`язаних устаткування і споруд, призначених для виробництва або перетворення, передачі, розподілу та споживання електричної енергії; енергопостачальник - учасник оптового ринку електричної енергії України, що купує електричну енергію на цьому ринку з метою продажу її споживачам; межа розподілу - точка електромережі, стосовно якої розподіляється електромережа між споживачем та енергопостачальником; об`єкт споживача - житловий будинок, гараж, майстерня або інша електрифікована споруда, що належить споживачу на правах власності або користування. У багатоквартирному будинку енергопостачальник укладає договори з кожним наймачем (власником) квартири. За положеннями п.11 Правил, відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах споживача, та пломб на них несе споживач. Відповідальність за збереження поквартирних приладів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організація, у віданні якої перебуває будинок. Перенесення приладів обліку за бажанням споживача, якщо це не суперечить вимогам правил улаштування електроустановок, виконується енергопостачальником за рахунок споживача. Крім того, згідно із п.п. 49-53 Правил, у разі порушення енергопостачальником умов договору споживач викликає представника енергопостачальника для складання та підписання акта-претензії споживача, в якому зазначаються терміни, види, відхилення показників з надання послуг тощо (форму типового акта-претензії наведено у додатку 2). Акт-претензія складається споживачем та представником енергопостачальника і скріплюється їхніми підписами. У разі неприбуття представника енергопостачальника протягом 3 днів з дня звернення у містах або 7 днів - у сільській місцевості споживач має право скласти акт-претензію у довільній формі. У разі відмови представника енергопостачальника від підписання акта, акт вважається дійсним, якщо його підписали не менше ніж три споживачі або споживач і виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоврядування. Акт-претензія споживача подається енергопостачальнику, який у десятиденний термін усуває недоліки або надає споживачеві обгрунтовану відмову щодо задоволення його претензій. У разі відмови енергопостачальника провести необхідні заміри параметрів якості електричної енергії споживач має право сам організувати проведення таких замірів. Проводити заміри параметрів якості електроенергії може організація, яка має відповідні повноваження або дозволи. У цьому випадку енергопостачальник повинен відшкодувати витрати споживача. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Відповідно до п.п.1 п. 2.4. Правил користування електричною енергією, що затверджені постановою НКРЕ 31.07.1996р. №28 у редакції постанови НКРЕ від 17.10.2005р. №910 (в редакції, чинній на час виниклих правовідносин) межа експлуатаційної відповідальності між споживачем - фізичною особою, об`єднанням співвласників (власником) багатоквартирних будинків та/або власником електричних мереж за технічний стан і обслуговування суміжних електроустановок установлюється для квартир багатоповерхових будинків на відхідних клемах розрахункових засобів обліку поверхових або квартирних електрощитків. Згідно із нормами законодавства, електропередавальна (енергопостачальна) організація згідно договору зобов`язана надавати електричну енергію з якісними характеристиками, які визначені державними стандартами, а саме: згідно ГОСТу 13109, в якому зазначено, що найбільше та найменше значення відхилення гранично допустимої величини від номінальної напруги не може перевищувати 10%, це означає, що напруга не може бути вищою ніж 242В та нижчою за 198В. Таким чином, за результатами розгляду справи, судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що 31.07.2016р. за вище вказаною адресою сталася аварійна ситуація в електромережі (у місці передачі послуги у розподільчому щитку на другому поверсі третього під`їзду будинку [NUMBER] до квартири [NUMBER] ), тобто з-за неналежного обслуговування відповідачем КП «Придніпровська СУБ» внутрішньо-будинкових мереж з електропостачання. Як і відсутні підстави вважати, що споживач електроенергії [PERSON] не допустила перевищення використання електроенергії понад максимальний розмір дозволеної потужності для відповідної квартири, тобто у місці отримання нею послуги. Жодні досліджені матеріали справи, які б були складені та оформлені належним чином енергопостачальною організацією, балансоутримувачем чи підприємством, яке виконало певні роботи щодо відновлення постачання електроенергії до помешкання позивача, не містять інформації про те, що в розподільному щитку на другому поверсі перегорів електричний дріт - «нуль», про що вказує у позові позивач. При цьому, слід зазначити, що й сама [PERSON] у акті-претензії від 31.07.2016р. зазначила про те, що певні особи, після її звернення 31.07.2016р. до оперативної служби міськвиконкому полагодили дріт, але жодні акти про виконані роботи, про встановлені обставини на місці складені не були. Крім того, слід зазначити, що ні акт від 02.08.2016р., ні акт виконаних робіт по ремонту та вхідному контролю засобів охоронної сигналізації від 08.08.2016р. не свідчать про те, що [PERSON] була проведена оплата вартості ремонту - 156грн. 60коп, оскільки відсутній відповідний платіжний документ. Акт виконаних робіт по ремонту обладнання №07 від 15.08.2016р., складений ПП « [PERSON] », взагалі не містить інформації про власника майна - відеодомофона (серійний номер 7482312), про дату його поломки. Як і не підтверджено відповідними платіжними документами факту оплати позивачем вартості послуг щодо ремонта цієї речі. Також, враховуючи норми ст. 18 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та п.п.49-53 Правил, затверджених постановою КМУ №1357 (в редакції, чинній на час виниклих правовідносин), позивачем не наведено обставин та не надано доказів, що нею здійснювався виклик представника виконавця, в даному випадку балансоутримувача КП «Придніпровська СУБ» та представника енергопостачальної організації для складання акту-претензії. При цьому, акт-претензія міг бути складений і без представників вказаних осіб, але при умові їхнього неприбуття у визначений строк або мала місце необгрунтована відмова від підписання цього акту-претензії. Відповідно, як на думку суду, так званий акт-претензію, що датований 31.07.2016р., і адресований на адресу начальника КП «Приніпровська СУБ», не можливо вважати належним та допустимим доказом, в т.ч. вважати таким, що відповідачем було визнано необхідність відшкодування позивачеві шкоди. Крім того, посилання позивача на відповідь №7599 від 02.09.2016р. Черкаського міського РЕМ про відсутність 31.07.2016р. факту аварійної ситуації в зовнішніх мережах електропостачання, що живлять будинок [ADDRESS] , які б могли викликати коливання рівня електричної напруги за вказаною адресою, не свідчить про те, що відповідач по справі КП «Придніпровська СУБ» Черкаської міської ради повинен нести відповідальність за пошкоджене майно, належне позивачеві. Оскільки, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову [PERSON] в частині відшкодування позивачеві відповідачем КП «Придніпровська СУБ» ЧМР матеріальної шкоди, то відповідно відсутні підстави і для задоволення позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, оскільки позовні вимоги не доведені належними, допустимими та переконливими доказами. Що стосується позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача інфляційних втрат та 3% річних, відповідно до ст. 625 ч.2 ЦК України, то такі вимоги є безпідставними і також не підлягають до задоволення. Крім того, немає підстав для задоволення заяви відповідача про застосування строків позовної давності, оскільки відсутні правові підстави для задоволення позову. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати слід компенсувати за рахунок держави у порядку, визначеному КМУ України. При цьому, слід зазначити, що позивач як особа з інвалідністю 2 групи (довідка до акту огляду МСЕК серія 12ААА №873405 від 04.12.2017р.) звільнена від сплати судового збору, відповідно до ст. 5 Закону України «Про судовий збір». На підставі викладеного та

Outcome: dismissed