Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Житлового кооперативу «Мир» про визначення додаткового строку на прийняття спадщини та визнання права власності в порядку спадкування. В обґрунтування позову зазначено, що позивач є дочкою [PERSON] , який помер [INFO] . Свідоцтва про його смерть позивач не отримувала, оскільки про смерть батька дізналася випадково. [PERSON] проживав сам, зв`язок з родичами не підтримував, мав складний характер. Останній раз позивач бачила батька у 2018 році, тоді вони сильно посварилися. Рідна сестра [PERSON] [PERSON] народила дитину і попросила позивача допомогти їй з малюком. Протягом останніх двох років [PERSON] на платній основі допомагала сестрі доглядати за дитиною, фактично постійно проживаючи у родині [PERSON] у м.Бровари Київської області. До м.Харкова позивач навідувалася рідно і витрачала цей дорогоцінний час на спілкування зі своєю родиною. Повернувшись до м.Харкова у зв`язку із пандемією, позивач дізналася, що її батько помер ще у 2018 році. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з квартири в ЖК «Мир» за [ADDRESS] . [PERSON] є єдиною спадкоємицею після смерті [PERSON] . Звернувшись до нотаріальної контори вона отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії, в зв`язку із пропущенням встановленого законом строку на прийняття спадщини. Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 20 серпня 2020 року позовна заява залишена без руху. Ухвалою Фрунзенського районного суду м.Харкова від 07 вересня 2020 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання. 05 листопада 2020 року до суду надійшли пояснення представника ЖК «Мир» з вимогою про відмову в задоволенні позову. Ухвалою суду від 10 листопада 2020 року до участі в справі залучено в якості третьої особи Сьому Харківську міську державну нотаріальну контору Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. 24 листопада 2020 року до суду надійшов відзив на позовну заяву представника ЖК «Мир» з вимогою про відмову в задоволенні позову. Ухвалою суду від 08 грудня 2020 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів та витребовано у Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори (61166, м. Харків, вул. Бакуліна, 1) копію спадкової справи № 63421784, заведеної 01.12. 2018 року після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , яка надійшла до суду 24 грудня 2020 року. Ухвалою суду від 08 грудня 2020 року за клопотанням представника позивача залишено без розгляду позовні вимоги [PERSON] до ЖК «Мир» про визнання права власності в порядку спадкування, замінено відповідача ЖКив «Мир» на\~відповідача Державного\~нотаріуса Сьомої\~Харківської міської\~державної нотаріальної\~контори Східного\~міжрегіонального управління\~Міністерства юстиції\~(м.Харків)\~Верещака Г.Л.\~За ініціативою\~суду залучено\~до участі\~у справі\~в якості\~третьої особи,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог щодо\~предмета спору\~ЖК «Мир». Уточнена позовна заява подана до суду 17 грудня 2020 року. Ухвалою суду від 17 лютого 2021 року задоволено заяву представника позивача про залучення співвідповідачів та залучено [PERSON] (адреса: [ADDRESS] ) та [PERSON] (адреса: [ADDRESS] ). в якості співвідповідачів у справі. Ухвалою суду від 11 травня 2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] , представник позивача адвокат Шевченко Д.С., у судовому засіданні підтримали позовні вимоги в повному обсязі, просили позов задовольнити, визнати поважними причини пропуску строку на прийняття позивачем спадщини після смерті батька, визначити додатковий строк на прийняття спадщини. Відповідач - Державний нотаріус Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) Верещака Г.Л. 03.02.2021 року подала заяву про розгляд справи у відсутність представників нотаріальної контори. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомлено. Представник відповідача [PERSON] адвокат Задерей О.В. у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову, оскільки позивач не надала жодного доказу на підтвердження існування поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини. Представник третьої\~особи ЖК «Мир» у судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомлено. Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, допитавши свідків, дослідивши письмові докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку. Відповідно статтям\~1216,\~1217 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За правилами частини першої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно статті\~1269, частини першої статті\~1270 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно\~статті 1261 ЦК України\~у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є такі причини, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (постанова ВС від 02.11.2020 року в справі № 127/12911/18). З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] помер [INFO] , про що Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 08 листопада 2018 року складено актовий запис № 16455 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а.см. 109). Позивач є дочкою померлого [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] від 12.11.1971р., свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 26.12.1992 р. (а.с. 11-12). Згідно Довідки № 2 від 25.05.2020 року, виданої ЖК «Мир», [PERSON] , який помер [INFO] , був членом кооперативу та власником квартири в ЖК «Мир» за [ADDRESS] і на нього відкрито особовий рахунок на дану квартиру. Пайовий внесок в сумі 2\~451, 33 руб. [PERSON] сплачено повністю. Квартира складається з однієї кімнати житловою площею 16,6 кв.м., загальна площа 29,0 кв.м. Житловий кооператив « [INFO] » є правонаступником Житлово-будівельного кооперативу «Мир» (ЖБК «Мир») (а.с. 19). У Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відсутня інформація щодо права власності, інших речових прав, іпотеки, обтяження щодо кв. [ADDRESS] (а.с. 28). КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» на адвокатський запит представника позивача про надання інформації про реєстрацію за [PERSON] права власності на об`єкти нерухомого майна, а також щодо реєстрації права власності на кв. [ADDRESS] , надало відповідь № 4383/0411/20 від 18.05.2020 року надало роз`яснення про можливість отримання запитуємої інформації з відповідних реєстрів. Також, з відповіді вбачається, що архівна справа на кв. [ADDRESS] у відділі збереження технічної документації КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» не обліковується (а.с. 27). Постановою по відмову у вчиненні нотаріальної дії від 07 травня 2020 року державним нотаріусом Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори відмовлено [PERSON] , [INFO] , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [INFO] батька [PERSON] , [INFO] , оскільки [PERSON] не була зареєстрована та не проживала разом із спадкодавцем на час смерті та протягом шести місяців не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, і вважається такою, що не прийняла спадщину (а.с. 16-17). Позивач стверджує про існування об`єктивних підстав для визначення їй додаткового строку на прийняття спадщини після смерті батька, оскільки вона була відсутня у м.Харкові з вересня 2018 року по березень 2020 року, в зв`язку із проживанням у Київській області. Окрім того, через погіршення відносин з батьком перед вказаною поїздкою, про смерть останнього їй не було відомо до часу повернення у м.Харків. Згідно договору від 05.02.2018 року про надання послуг по догляду за дитиною за завданням замовника [PERSON] , [PERSON] надавала послуги по догляду за дитиною замовника [PERSON] , [INFO] , в обсязі та на умовах, визначеним цим договором, а замовник зобов`язується своєчасно здійснювати оплату цих послуг. Договір діяв до 31.12.2020 року (а.с. 29). Допитані у судовому засіданні свідки [PERSON] (мати позивача) та [PERSON] (чоловік позивача) підтвердили, що позивач та її батько [PERSON] підтримували відносини і посварилися незадовго до від`їзду позивача до сестри в Київську область. Проживаючи там, позивач не мала змоги звернутися до нотаріуса. Повернувшись у березні 2020 року до м.Харкова позивач дізналася про смерть батька. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] , яка з її слів з березня 2018 року по жовтень 2020 року обіймала посаду голови ЖК «Мир» пояснила суду, що [PERSON] проживав у підпорядкованому ЖК «Мир» будинку і коли йому стало погано, то швидку допомогу викликали сусіди. Хотіли зв`язатися із родичами, проте у мобільному телефоні померлого не було їх контактів. Вказані докази жодним чином не підтверджують наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання позивачем заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку про прийняття спадщини. Суд при розгляді даної справи також враховує тривалість пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини. Так, [PERSON] помер [INFO] . З матеріалів спадкової справи вбачається, що із заявою про прийняття спадщини після смерті останнього позивач [PERSON] звернулася до нотаріальної контори 07 травня 2020 року (а.с. 124). До суду позивач звернулася 17 серпня 2020 року. При цьому позивач не довела, що протягом строку для прийняття спадщини і надалі протягом усього вказаного вище періоду безперервно існували обставини, що об`єктивно створювали істотні труднощі для прийняття спірної спадщини. Саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об`єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку. Неспілкування позивача зі спадкодавцем внаслідок неприязних відносини між ними, а також необізнаність про факт смерті батька, юридична неграмотність не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. Також безпідставним є посилання сторони позивача на недобросовісність поведінки іншого спадкоємця - відповідача [PERSON] , щодо ненадання відомостей про відкриття спадщини, оскільки вказані обставини також не свідчать про поважність причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, так як не є перешкодою на вчинення спадкоємцем дій по прийняттю спадщини відповідно до норм цивільного права. Позивач не надала належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку про прийняття спадщини, оскільки проживання спадкоємця в іншому населеному пункті не може розцінюватися як об`єктивна обставина, яка утруднювала здійснення ним цих дій. Відповідно до пункту 2.1 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого\~наказом Міністерства юстиції України 22 лютого 2012 року № 296/5\~спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів. Посилання позивача на перебування в іншому населеному пункті не доводять того факту, що [PERSON] була позбавлена можливості надіслати заяву поштовою кореспонденцією до будь-якого нотаріуса за місцем відкриття спадщини. Таким чином, якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви про прийняття спадщини не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Окрім того, предметом спору у даній справі є визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Верховний Суд у постанові від 30.04.2020 року № 352/382/18 (61-40424св18)\~зазначив, що позов спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини порушує права іншого спадкоємця, який спадщину прийняв, а тому належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. За відсутності таких спадкоємців відповідачем виступає територіальна громада в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вказаний висновок викладений також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року по справі № 140/871/16-ц (провадження № 61-38046св18), від 15 січня 2020 року по справі № 200/9984/16-ц (провадження № 61-11977св19) та від 03 жовтня 2018 року у справі № 2516/1356/12-ц (провадження № 61-28938св18). За положеннями ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно ч. 2 ст. 51 ЦПК України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року по справі № 523/9076/16-ц зазначила, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Суд з\~огляду на\~викладене вище,\~вважає,\~що належним\~відповідачем у\~даній справі\~не може\~бути державний\~нотаріус,\~що є\~самостійною підставою\~для відмови\~у задоволенні\~позовних вимог\~до вказаного\~відповідача.\~ Питання про судові витрати суд вирішує в порядку ст. 141 ЦПК України.

Outcome: dismissed