Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до [PERSON] про усунення перешкод в користуванні майном та стягнення моральної шкоди та просила суд: усунути перешкоди у здійсненні права користування майном [PERSON] шляхом зобов`язання [PERSON] виявити та усунути протікання води у кв. [ADDRESS] , що зумовлюють залиття кв. [ADDRESS] ; стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] моральну шкоду в сумі 139\~000,00 грн. В обґрунтування позову зазначено, що позивач [PERSON] мешкає в однокімнатній кв. [ADDRESS] , яка належить їй на праві власності. Відповідач мешкає у кв. [ADDRESS] в цьому ж будинку, яка розташована безпосередньо над квартирою позивача. Позивач за вказаною вище адресою проживає з квітня 2020 року і з вказаного місяця по день подання позовної заяви відповідач перешкоджає їй у користуванні її власністю, чим значно погіршує якість життя [PERSON] , спричиняючи значні незручності, оскільки внаслідок дій відповідача неодноразово відбувалося залиття квартири [PERSON] . Так, 27.03.2020 року відбулося залиття квартири позивача, для фіксації факту якого позивач звернулася до органів Національної поліції, за результатами чого складено довідку від 10.04.2020 року. 20.07.2020 року відбулося залиття квартири позивача відповідачем, для фіксації факту якого позивач звернулася до органів Національної поліції, за результатами чого складено довідку від 15.08.2020 року. Оскільки залиття продовжувалося, позивачем було запрошено відповідну Комісію для обстеження житлового приміщення кв. [ADDRESS] . За адресою проживання сторін виконавцем послуг з утримання будинків тощо є ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1». За результатами обстеження комісією було складено Акт обстеження житлового приміщення квартири позивача, за результатами якого було встановлено: у санвузлі квартири [ADDRESS] на протилежному боці від дверного отвору, в лівому кутку на плиті перекриття мокра пляма, сама стіна навпроти дверного отвору вкрита розводами, плити на стіні вологі, залиття відбувається з вини власників квартири [ADDRESS] [PERSON] , оскільки в цій квартирі виявлено, що підлога у санвузлі неповністю вкрита плиткою, під ванною покриття відсутнє і спостерігається вологість підлоги. У висновку комісії міститься рекомендація власнику кв. [ADDRESS] виявити та усунути причини протікання води, внаслідок яких відбувається залиття кв. [ADDRESS] . 06.08.2020 року комісією було проведене чергове обстеження квартири позивача, в результаті чого встановлено, що у санвузлі квартири [ADDRESS] на протилежному боці від дверного отвору, в лівому кутку на плиті перекриття виявлена мокра пляма, стіна навпроти дверного отвору вкрита розводами, плиткові шви на стіні вологі, у всіх приміщеннях квартири відсутнє стельове покриття, на плитах перекриття темні вологі розводи. Комісія дійшла висновку, що залиття санвузла у кв. [ADDRESS] відбувається через можливе роз`єднання або пошкодження розводки сантехнічних труб під плитковим покриттям у кв. [ADDRESS] . 13.08.2020 року комісією було проведене чергове обстеження квартири позивача, в результаті чого виявлено вологу пляму на плиті перекриття у санвузлі, що підсохла, а також плити перекриття у всіх приміщеннях квартири з темними вологими розводами. Комісія дійшла висновку, що залиття санвузла у кв. [ADDRESS] відбувається через можливе роз`єднання або пошкодження розводки сантехнічних труб під плитковим покриттям у кв. [ADDRESS] . Позивач стверджує, що через постійні залиття відповідачем її квартири вона не може зробити повноцінний ремонт, який би відповідав рівню життєвих потреб [PERSON] , високий рівень вологості у кімнаті неминуче має наслідком появу грибкових утворень у квартирі, що є шкідливим для здоров`я. Із зазначеного, на думку позивача, випливає, що відповідач чинить перешкоди [PERSON] в користуванні належним їй на праві власності житлом та порушує її конституційні права. Також, позивач зазначила, що внаслідок винної бездіяльності відповідача, через яку відбувалось залиття квартири [PERSON] з березня 2020 року і по час подання позову, для відновлення своїх порушених прав та умов нормального життя, позивач змушена була неодноразово звертатися до відповідача з вимогою усунути порушення, звертатися до ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» з метою обстеження квартири позивача та встановлення факту підтоплення, а також до органів Нацполіції. Все вказане вплинуло на звичний режим [PERSON] , зумовило зміну способу життя, викликало необхідність докладання додаткових зусиль для захисту її інтересів, вказане далося позивачу особливо тяжко, оскільки вона має значні проблеми зі здоров`ям, які практично унеможливлюють нормальний безболісний рух, а постійна необхідність особисто відвідувати зазначені установи просто підкосила позивача морально і фізично, чим завдала великі страждання. Моральну шкоду позивач оцінила у 139\~000,00 грн. з розрахунку по 1\~000,00 грн. за кожен день завдання шкоди за період з 27.03.2020 року по 13.08.2020 року. Також, позивач зазначила, що попередній орієнтовний розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести, складає 38\~942, 80 грн. та просила дозволити подати докази щодо розміру судових витрат протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду. Представник відповідача адвокат Цимбалістий В.А. 18.12.2020 року до канцелярії суду подав відзив на позовну заяву, в якому просив у задоволенні позовних вимог позивача відмовити в повному обсязі. Представник зазначив, що позивачем не надано доказів того, що [PERSON] належить право власності на кв. [ADDRESS] . Позивач не надала належних доказів спричинення їй майнової шкоди при тому? що право власника на стягнення моральної шкоди, в зв`язку із знищенням чи пошкодженням майна, є похідним і виникає тільки внаслідок знищення чи пошкодження майна. Подані позивачем письмові докази, на думку представника відповідача, не можуть бути визнані належними і допустимими доказами, оскільки Акти обстеження не відповідають Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного\~комітету України\~з питань\~житлово-комунального\~господарства від\~17\~травня 2005\~року №\~76 і містять у собі суперечливі висновки, а довідки Немишлянського ВП взагалі не мають доказового значення. При цьому, вимога позивача про стягнення моральної шкоди в сумі 139\~000,00 грн. є надмірно завищеною. Окрім того, відповідач не чинить жодних перешкод позивачці в користуванні її квартирою, позивачка не вказала, які саме перешкоди з боку відповідача унеможливлюють користування нею квартирою і взагалі є незрозумілим яким чином відповідач має виконати вимогу про виявлення та усунення причин протікання води. Позивач [PERSON] та її представник адвокат Гріньов Р.О. у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, надали відповідні пояснення та просили суд задовольнити позов в повному обсязі. Відповідач [PERSON] будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомлено. Представник відповідача - адвокат Цимбалістий В.А. 18.12.2020 року до канцелярії суду подав клопотання про відкладення розгляду справи та надав докази зайнятості представника в іншому судовому засіданні. Таким чином, причиною неявки до суду представника відповідача стало надання переваги участі у розгляді іншої справи. Враховуючи вказане та те, що належним чином повідомлена відповідачка не з`явилася у судове засідання, проте стороною відповідача подано відзив, суд вважав можливим розглянути справу за відсутності нез`явившихся осіб. Окрім того, якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору (таку позицію висловив Верховний Суд у своїй постанові від 01.10.2020 року по справі № 361/8331/18). Суд, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши надані докази в їх сукупності, приходить до наступного висновку. З матеріалів справи вбачається, що на підставі договору дарування від 20.06.2020 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бєсєдою О.Д, зареєстрованого в реєстрі за № 33, позивачу [PERSON] на праві власності належить кв. [ADDRESS] (а.с. 11-12). Відомості про право власності [PERSON] на вказану квартиру підтверджуються також Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 213312342 від 20.06.2020 року (а.с. 13). Відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 225719035 від 27.09.2020 року, надані позивачем, підтверджують, що кв. [ADDRESS] , належить на праві власності відповідачу [PERSON] (а.с. 35). Дані відомості були долучені представником позивача до заяви про забезпечення позову від 01.10.2020 року, і доказів направлення цього доказу відповідачу, як того вимагають приписи ЦПК України, матеріали справи не містять. Проте, враховуючи те, що у судовому засіданні 10.12.2020 року відповідач [PERSON] не заперечувала того, що вона є власником кв. [ADDRESS] , суд приймає цей доказ, як такий, що є у відповідача, що відповідає положенням ч. 9 ст. 83 ЦПК України. Згідно довідки, складеної 10.04.2020 року, ДОП сектору превенції патрульної поліції Немишлянського відділу поліції ГУНП в Харківській області, 27.03.2020 року до Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення оператора [ADDRESS] нібито квартиру заявниці затоплюють сусіди. В ході проведення перевірки, згідно наданого рапорту, встановлено, що з вказаним повідомленням звернулась [PERSON] , яка повідомила, що сусіди з верхнього поверху затоплюють квартиру останньої. З вказаного факту заявниці було надано консультації стосовно служб, до яких необхідно звернутися. Заяв стосовно вказаної події до Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області не надходило. Подальша перевірка за вказаним фактом припинена (а.с. 17). Згідно довідки, складеної 15.08.2020 року, ДОП сектору превенції патрульної поліції Немишлянського відділу поліції ГУНП в Харківській області, 20.07.2020 року до Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення оператора [ADDRESS] заявниця просить екіпаж поліції, так як по стінах тече вода. В ході перевірки, згідно наданого рапорту, встановлено, що з вказаним повідомленням звернулась [PERSON] , яка повідомила, що по стінах в квартирі заявниці тече вода, у зв`язку з чим остання просить наряд поліції для фіксування вказаної події. Також [PERSON] повідомила, що комунальні служби з вказаної події нічого не роблять. При перевірці, зв`язавшись з заявником, було надано консультації стосовно вказаної події. Подальша перевірка за вказаним фактом припинена (а.с. 18). Відповідно ч. 1 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Згідно ч. 1 ст. 95 КПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Оцінюючи вказані вище довідки, суд приходить до висновку, що вони не містять достатньої інформації щодо предмета доказування, оскільки з них не можливо встановити характеру залиття квартири позивача та чіткого зазначення його причини; конкретних осіб, винних в залитті. Окрім того, довідка від 10.04.2020 року складена за зверненням [PERSON] від 27.03.2020 року, проте, як встановлено в судовому засіданні, лише 20.06.2020 року позивач набула право власності на кв. [ADDRESS] . Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та чітке зазначення його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття; підписи членів комісії; мешканці квартир, які ознайомлені з актом. Згідно Акту обстеження житлового приміщення (квартири) [ADDRESS] , по факту визначення пошкоджень, спричинених внаслідок залиття, складеного 28 липня 2020 року комісією у складі: майстра ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» Бєлої І.В., слюсаря-сантехніка ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» [PERSON] , коменданта житлового будинку [PERSON] , встановлено, що за заявою власника пошкодженого житлового приміщення [PERSON] проведено обстеження, в результаті якого встановлено, що кв. [ADDRESS] є однокімнатною, загальною площею 34 кв.м., знаходиться на четвертому поверсі дев`ятиповерхового будинку. Ремонт у квартирі виконаний не повністю. На час обстеження у кв. [ADDRESS] виявлено: у санвузлі площею 3,8 кв.м. відсутнє стельове покриття, наочно видно плиту перекриття. На протилежному боці від дверного отвору, в лівому кутку на плиті перекриття мокра пляма; стіни у санвузлі виконані з плитки, стіна навпроти дверного отвору вкрита розводами, плиткові шви на стіні вологі. Залиття відбувається з вини власників квартири [ADDRESS] [PERSON] , квартира якої знаходиться на п`ятому поверсі житлового будинку, над квартирою [ADDRESS] . На час обстеження доступу у квартиру [ADDRESS] надано не було. Зі слів слюсаря-сантехніка підрядної організації, ним були проведені перевірочні роботи щодо визначення причини та місця протікання води, що спричиняє залиття, тобто перевірені всі вище розташовані квартири. В кв. [ADDRESS] виявлено, що підлога у санвузлі виконана з плитким, але не неповністю - під ванною покриття відсутнє і спостерігається вологість підлоги. Зі слів власниці кв. [ADDRESS] залиття відбувалося неодноразово і продовжує відбуватися, а саме при використанні води мешканцями кв. [ADDRESS] . Висновки комісії: 27.07.2020 року до ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» звернулася власниця кв. [INFO] [PERSON] із заявою про неодноразове залиття її квартири мешканцями кв. [ADDRESS] . Провівши обстеження, ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» рекомендує: власнику кв. № [NUMBER] виявити та усунути причини залиття; власникам кв. [ADDRESS] та [ADDRESS] дійти згоди в ситуації, що склалася (а.с. 14). 06 серпня 2020 року комісією у складі: головного інженера ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» Федорової А.М., слюсаря-сантехніка ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» [PERSON] , коменданта житлового будинку [PERSON] , складено Акт обстеження житлового приміщення (квартири) [ADDRESS] , по факту визначення пошкоджень, спричинених внаслідок залиття, власник пошкодженого майна (квартири [ADDRESS] ) [PERSON] , власник житлового приміщення (квартири [ADDRESS] ) [PERSON] . В результаті обстеження на місці встановлено наступне: кв. [ADDRESS] є однокімнатною, загальною площею 34 кв.м., знаходиться на четвертому поверсі дев`ятиповерхового будинку. Ремонт у квартирі виконаний не повністю. На час обстеження 06.08.2020 року у кв. [ADDRESS] виявлено: у санвузлі площею 3,8 кв.м. відсутнє стельове покриття, наочно видно плиту перекриття. На протилежному боці від дверного отвору, в лівому кутку на плиті перекриття мокра пляма; стіни у санвузлі виконані з плитки, стіна навпроти дверного отвору вкрита розводами, плиткові шви на стіні вологі. У всіх приміщеннях квартири відсутнє стельове покриття, на плитах перекриття темні вологі розводи, зашпакльовані шви між плитами перекриття сухі. На час обстеження у кв. [ADDRESS] виявлено: санвузол обшитий плиткою, ревізійне вікно є тільки під ванною, скрізь яке видно, що під ванною сухо навіть після довготривалого стоку води. При зовнішньому обстеженні явних причин залиття не проглядається. Висновки комісії: згідно з повторного обстеження 06.08.2020 року зрозуміло залиття санвузла у кв. [ADDRESS] відбувається через можливе роз`єднання або пошкодження розводки сантехнічних труб під плитковим покриттям у кв. [ADDRESS] ; вологість плит перекриття у всіх приміщеннях квартири спричинене надмірною вологістю повітря у кв. [ADDRESS] через відсутність провітрювання квартири. ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» рекомендує: мешканцям кв. [ADDRESS] частіше провітрювати житло; мешканцям кв. [ADDRESS] виявити та усунути причини залиття санвузла у кв. [ADDRESS] ; власникам кв. [ADDRESS] та [ADDRESS] дійти згоди в ситуації, що склалася (а.с. 15). Згідно Акту обстеження житлового приміщення (квартири) [ADDRESS] , по факту визначення пошкоджень, спричинених внаслідок залиття, складеного 13 серпня 2020 року комісією у складі: головного інженера ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» Федорової А.М., майстра ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» [PERSON] , коменданта житлового будинку [PERSON] , встановлено, що за заявою власника пошкодженого житлового приміщення [PERSON] проведено обстеження, в результаті якого встановлено, що кв. [ADDRESS] є однокімнатною, загальною площею 34 кв.м., знаходиться на четвертому поверсі дев`ятиповерхового житлового будинку. Ремонт у квартирі виконаний не повністю. На час обстеження 13.08.2020 року у кв. [ADDRESS] виявлено: волога пляма на плиті перекриття, яку спостерігали раніше у санвузлі, площею 3,8 кв.м. підсохла, плиткові шви на стінах санвузла - сухі, плити перекриття у всіх приміщеннях квартири з темними вологими розводами як і раніше; зашпакльовані шви між плитами перекриття сухі. Обстеження квартири [ADDRESS] 13.08.2020 року здійснити не вдалося через відсутність мешканців квартири у місті з 07.08.2020 року. Висновки комісії: До ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» в черговий раз звернулась власниця кв. [ADDRESS] , [PERSON] із заявою про продовження залиття її житлового приміщення. Згідно з останніх обстежень зрозуміло, що залиття санвузла у кв. [ADDRESS] відбувається через можливе роз`єднання або пошкодження розводки сантехнічних труб під плитковим покриттям у кв. [ADDRESS] . Про це свідчить відсутність мешканців кв. [ADDRESS] протягом тижня та підсихання плями у кв. [ADDRESS] у цей час. Вологість плит перекриття у всіх приміщеннях квартири спричинене надмірною вологістю повітря у кв. [ADDRESS] через недостатнє провітрювання квартири; ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» рекомендує: мешканцям кв. [ADDRESS] частіше провітрювати житлове приміщення; мешканцям кв. [ADDRESS] виявити та усунути причини залиття санвузла у кв. [ADDRESS] ; власникам кв. [ADDRESS] та [ADDRESS] дійти згоди в ситуації, що склалася (а.с. 16). Згідно Акту обстеження житлового приміщення (квартири) [ADDRESS] , по факту визначення пошкоджень, спричинених внаслідок залиття, складеного від 19.11.2020 року комісією у складі: коменданта ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» ВЕрлока О.О., майстра ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» Бєлої І.В., слюсаря-сантехніка ДП ЖКК АТ «Трест Житлобуд-1» [PERSON] , встановлено, що кв. [ADDRESS] є однокімнатною, загальною площею 34 кв.м., знаходиться на четвертому поверсі дев`ятиповерхового житлового будинку. Ремонт у квартирі виконаний на 90%. На час обстеження у кв. [ADDRESS] виявлено: санвузол площею 3,8 кв.м. , стіни і підлога обладнані плиткою, стеля- плити перекриття ремонт відсутній; в лівому куту волога полоса довжиною 5 см шириною 3 см між стіною та стелею, в інших кімнатах пошкоджень немає. 19.11.2020 року об 11.40 год. комісія була біля кв. [ADDRESS] , яка знаходиться на п`ятому поверсі над кв. [ADDRESS] , але доступу надано не було. Висновок комісії: відбулось залиття квартири [ADDRESS] на [ADDRESS] , через підтік раніше у трубах у санвузлі з квартири [ADDRESS] , яка знаходиться вище поверхом. Можливо не зовсім висохло після підтоку (а.с. 126). У судовому засіданні представник позивача обґрунтував неможливість подання даного доказу разом з позовом, тим що вказаний акт було складено значно пізніше, ніж позовна заява подана до суду, з чим суд погоджується і приймає даний доказ, копія якого на виконання вимог ч. 9 ст. 83 ЦПК України 11.12.2020 року направлена представником позивача відповідачу. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] , який працював слюсарем-сантехніком ТОВ «УК «Житлобуд-1», пояснив суду, що був у складі комісій, які 28 липня 2020 року та 06 серпня 2020 року здійснювали обстеження квартири [ADDRESS] . ТОВ «УК «Житлобуд-1» обслуговує даний будинок. До складення акту від 28.07.2020 року [PERSON] обійшов усі квартири, що знаходяться вище четвертого (місце розташування квартири позивача) поверху та встановив, що причина протікання знаходиться у квартирі [ADDRESS] вказаного будинку. Свідком було встановлено два недоліки, що викликали протікання води, які він усунув на прохання відповідача [PERSON] , а саме: несправний сифон у ванній кімнаті та несправність каналізаційного стояку. Зі слів свідка відповідач при спілкуванні з ним сама була зацікавленні в усуненні причин залиття. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] , яка працює головними інженером ДП ЖКК АТ «Житлобуд-1», пояснила, що дане підприємство здійснює обслуговування будинку [ADDRESS] . 06.08.2002 року та 13.08.2020 року свідок була членом комісії, яка здійснювала обстеження квартири [ADDRESS] . Під час обстеження комісія зафіксувала факт залиття, оскільки на стелі санвузла у квартирі позивача була пляма. Під час обстеження ванної кімнати у квартирі [ADDRESS] вказаного будинку мокрих плям свідок не бачила. 13.08.2020 року комісією було встановлено, що власники та користувачі кв. [ADDRESS] були відсутні у місті та не користувалися в цей час душем та каналізацією. На момент обстеження 13.08.2020 року комісія зафіксувала пляму на стелі квартири [ADDRESS] , яка вже підсохла. Також свідок пояснила, що вперше, коли [PERSON] звернулася із заявою про залиття, слюсарем шляхом обходу квартир був обстежений весь стояк. За результатами обстеження було встановлено, що залиття відбувається з квартири [ADDRESS] . Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] , яка працює майстром ДП ЖКК АТ «Житлобуд-1», пояснила, що дане підприємство здійснює обслуговування будинку [ADDRESS] . 13.08.2020 року свідок була членом комісії, яка здійснювала обстеження квартири [ADDRESS] . 13.08.2020 року комісією було здійснено огляд, в зв`язку із наявністю інформації, що мешканці квартири [ADDRESS] будуть відсутні у місті. Огляд був здійснений для того, щоб встановити наявність чи відсутність залиття за час, коли відповідач або інші особи не користувалася вказаним житлом. Під час огляду 13.08.2020 року і враховуючи попередні огляди комісія дійшла висновку, що залиття квартири [ADDRESS] . Окрім того, свідок пояснила, що була членом комісії при огляді квартири позивача 19.11.2020 року. Свідок власноруч перевірила стелю санвузла у вказаній квартирі. Там мали місце розводи та вологість, як наслідкове явище після залиття. Комісія встановила, що причиною залиття квартири [ADDRESS] є підтікання у трубах у санвузлі в квартирі [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище. Доводи відповідача, викладені у відзиві, про те, що вказані акти не є належними доказами факту залиття квартири позивача та причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та моральною шкодою, спричиненою позивачу, суд не приймає, оскільки вказані акти в цілому відповідають вимогам, викладеним у Правилах, є первинними актами, які встановлюють факт залиття; в них наведені: дата та місце складання; члени комісії, що складають акт; місце, де трапилося залиття; подія, що трапилася; наслідки залиття, а також причини залиття, а тому ці письмові докази є належними і допустимими доказами заподіяння відповідачем шкоди позивачу. Тобто надані позивачем акти відповідають встановленій формі, не суперечать іншим доказам у справі, а саме показам свідків, і наведені в них дані відповідачем не спростовані. Посилання представника відповідача на недоведеність вини [PERSON] у заподіянні [PERSON] моральної шкоди внаслідок залиття квартири, є неспроможними, оскільки у деліктних зобов`язаннях діє презумпція вини, а відповідач не довела свою невинуватість. Щодо Актів від 27.10.2020 року та 02.11.2020 року (а.с. 71, 72), то вказані докази були подані стороною позивача з порушенням встановленого ЦПК України порядку, оскільки надійшли до суду 19.11.2020 року з клопотанням про забезпечення позову. Відомості про те, що ці докази були направлені позивачем відповідачу, матеріали справи не містять, так як і не містять даних про те, що такі Акти були вручені відповідачу. Виготовлення примірнику таких Актів для власниці квартири [PERSON] , без її підпису про їх отримання, не означає їх наявність у відповідача. До вказаних доказів суд застосовує наслідки, передбачені ч. 8 ст. 83 ЦПК України, в зв`язку із чим не приймає їх під час розгляду справи. Відповідно до частини другої\~статті 13 ЦК України\~при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до частин четвертої та п`ятої\~статті 319 ЦК України\~власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Згідно ч.ч.1,2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно\~статті 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно\~статті 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, клопотання про проведення відповідних судових експертиз, зокрема на предмет визначення причин залиття квартири позивача, не заявляла та не надала інших доказів на спростування позовних вимог, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Частиною першою\~статті 4 ЦПК України\~визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Згідно з частиною першою статті\~15, частиною першою статті\~16 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Для застосування того чи іншого способу захисту необхідно встановити, які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права. Враховуючи вищевказане, особа, звертаючись з позовом до суду, має право пред`явити таку вимогу на захист свого цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення, і призначена для гарантування не теоретичних прав, а прав практичних та ефективних. Згідно з пунктом 3 частини другої\~статті 16\~\~ЦК України\~способом захисту цивільних прав та інтересів може бути припинення дії, яка порушує право. Зокрема, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню (частина друга\~статті 386 ЦК України). Власник майна згідно зі\~статтею 391 ЦК України\~має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Результат аналізу наведених норм цивільного законодавства дає підстави для висновку про те, що в разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, в тому числі шляхом звернення до суду за захистом свого права. Необхідно також відмітити, що позов про усунення порушень прав, не пов`язаних із позбавленням права володіння, підлягає задоволенню незалежно від того, на своєму чи на чужому, або іншому об`єкті нерухомості відповідач вчиняє дії (бездіяльність), що порушують право позивача. Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині зобов`язання відповідача усунути перешкоди у здійсненні права користування майном [PERSON] шляхом зобов`язання [PERSON] виявити та усунути протікання води у кв. [ADDRESS] , що зумовлюють залиття кв. [ADDRESS] , є належним способом захисту, оскільки суду не надано доказів того, що вказані причини не виявлені та не усунуті на час розгляду справи. Відповідно до\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Таким чином, встановивши, що позивач довела існування завданої моральної шкоди через протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до систематичного залиття квартири позивача, суд приходить до висновку, що завдана позивачу моральна шкода підлягає відшкодуванню саме відповідачем. Із роз`яснень, даних в п. 9\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», вбачається, що розмір моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. В обґрунтування моральної шкоди позивач зазначила, що систематичне залиття вплинуло на звичний режим [PERSON] , зумовило зміну способу життя, викликало необхідність докладання додаткових зусиль для захисту її інтересів, вказане далося позивачу особливо тяжко, оскільки вона має значні проблеми зі здоров`ям (а.с. 19), які практично унеможливлюють нормальний безболісний рух, а постійна необхідність особисто відвідувати різні установи, з метою захисту її прав, підкосила позивача морально і фізично, чим завдала великі страждання. Моральну шкоду позивач оцінила у 139\~000,00 грн. з розрахунку по 1\~000,00 грн. за кожен день завдання шкоди за період з 27.03.2020 року по 13.08.2020 року. Вирішуючи спір щодо відшкодування моральної шкоди, суд враховує обставини та тривалість часу, протягом якого позивач вживає заходи для відновлення своїх порушених прав, глибину її душевних страждань, пов`язаних із систематичним залиттям, порушення нормального ритму життя, неможливість нормального користування належним позивачу майном, і оскільки позивачеві спричинені душевні страждання, яких вона зазнала в результаті систематичного залиття квартири, зважаючи на вимоги розумності та справедливості, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню моральна шкода в розмірі 4000,00 гривень. Відповідно до статті\~статі 264 ЦПК України\~під час ухвалення рішення суд вирішує питання, зокрема, як розподілити судові витрати між сторонами. Відповідно до ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно дублікату квитанції № 0.0.1817199984.1 від 27.08.2020 року при поданні позову до суду позивачем сплачено судовий збір в сумі 2942,80 грн. Відповідно до ч. 1\~ст. 4 Закону України «Про судовий збір»\~за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (840,80 грн). Таким чином, судовий збір за задоволену вимогу немайнового характеру в сумі 840,80 грн підлягає стягненню з відповідача в повному обсязі. Судовий збір за вимогу майнового характеру, а саме стягнення моральної шкоди в сумі 139\~000,00 грн, був сплачений в сумі 2102,00 грн. Оскільки позовні вимоги майнового характеру задоволені частково з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені витрати по оплаті судового збору в розмірі 60, 49 грн ((4000,00 грн х 2102,00 грн)/ 139\~000,00 грн). Згідно положень\~ст. 133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. Відповідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Як вбачається\~з матеріалів\~справи,\~представником\~ [PERSON] \~в суді\~був адвокат\~Гріньов\~Р.О.,\~який діяв\~на підставі\~ордеру серії\~АХ №\~1025596.\~У судовому\~засіданні представник\~позивача повідомив\~суд про\~свій намірпротягом п`яти днів після ухвалення рішення суду подати докази на підтвердження розміру витрат позивача на професійну правничу допомогу. Згідно абз. 3 ч. 8 ст. 141 ЦПК України у разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Outcome: partial