Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-10 00:00:00

Позивач [PERSON] \~звернулася до\~суду з\~позовом до Саксаганського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про зняття арешту з майна. В обґрунтування\~позову,\~позивач зазначила,\~що її мамі - [PERSON] , за життя належала квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] померла [INFO] . Після її смерті відкрилась спадщина, зокрема, на вказану квартиру. Позивач, як спадкоємиця першої черги за законом звернулась до нотаруіса з заявою про відкриття спадщини. Спадкова справа спадкодавиці [PERSON] заведена 16.03.2021р. Русавською Т.В. приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу. Під час огляду документів на спадкове майно, нотаріусом було виявлено, що квартира має обтяження, а саме: арешт на підставі ухвали від 27.02.2002 р. Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу; арешт на підставі постанови АА767487 від 21.04.2003 р. відділу державної виконавчої служби Саксаганського РУЮ м. Кривого Рогу Дніпропетровської області. Зазначене підтверджується Відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна. Нотаріус їй пояснила, що, зважаючи на наявність арешту на квартирі вона не зможе видати їй в подальшому Свідоцтво про право на спадщину. Стосовно першого арешту зазначає, що Саксаганським місцевим судом міста Кривого Рогу в 2002 році розглядалсь справа №2-723 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу. Під час розгляду судової справи №2-723 Саксаганським місцевим судом міста Кривого Рогу ухвалою суду від 27.02.2002 р. було задоволено заяву [PERSON] про забезпечення позову та накладено арешт на квартиру. Зазначена інформація вбачається з Відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та з інформації наданої Криворізькою філією державного нотаріального архіву в Дніпропетровській області. В результаті розгляду справи №2-723 судом 03.07.2002 р. було ухвалено рішення, яким стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] суму боргу - 2927,10 копійок. Грошові кошти були повернуті у повному обсязі [PERSON] ще в 2006 році. Про це свідчить її заява від 10.07.2006р. В ній вона заявляє, що не має претензій як матеріального так і морального характеру стосовно квартири та не заперечує, щоб відповідні органи вивели її з під арешту (заборони). Заходи забезпечення позову, вжиті вищезазначеною ухвалою суду від 27.02.2002 р., були скасовані ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу 10.06.2008р. Ухвала від 10.06.2008 р. обґрунтована вищезазначеною заявою [PERSON] про відсутність претензій до [PERSON] . Також даною ухвалою встановлено, що [PERSON] померла [INFO] . Наразі позивачкою вживаються заходи зі зняття арешту з квартири, накладеного на підставі ухвали суду від 27.02.2002 р., який був скасований ухвалою суду 10.06.2008 р. Стосовно другого арешту зазначає, що згідно інформації з відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна на квартиру накладено арешт на підставі постанови серії АА №767487 від 21.04.2003 р. відділу державної виконавчої служби Саксаганського РУЮ м. Кривого Рогу Дніпропетровської області. З Постанови серії АА №767487 від 21.04.2003 р. про арешт майна боржника та оголошення забори на його відчуження від 21.04.2003 р., копія якої надана Криворізькою філією державного нотаріального архіву в Дніпропетровській області, вбачається, що державним виконавцем відділу ДВС Саксаганського району при примусовому виконанні виконавчого листа №2-723, виданого 03.07.2002р. Саксаганським місцевим судом м. Кривого Рогу про стягнення боргу в сумі 2927,00 грн. з [PERSON] на користь [PERSON] , було накладено арешт на квартиру. Отже, незважаючи на наявність арешту, який був накладений ухвалою суду в забезпечення позову, державним виконавцем повторно було накладено арешт на квартиру. Окремо зазначає, що відділ державної виконавчої служби Саксаганського РУЮ м. Кривого Рогу Дніпропетровської області з часу винесення вказаної постанови декілька раз перейменовувався і на теперішній час його назва: Саксаганський відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). 14.04.2021 р. вона звернулась до Саксаганського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) з заявою про зняття арешту з майна. 19.04.2021 р. їй була надана відповідь №13-34/23188, якою повідомлено, що зняти арешт з нерухомого майна можливості не має, у зв`язку з тим, що виконавчі провадження та книги обліку виконавчих проваджень переданих державному виконавцеві, які перебували на виконанні до 2015 року знищено та роз`яснено, що вона має право звернутися до суду для вирішення питання щодо зняття арешту з майна. Отже, на квартиру було накладено арешт двічі: вперше на підставі ухвали суду від 27.02.2002 р. про забезпечення позову у справі №2-723, та повторно - на виконання рішення суду у цій же справі №2-723 на підставі постанови державного виконавця. Арешт квартири, накладений на підставі ухвали суду від 27.02.2002 р., який був скасований ухвалою суду 10.06.2008 р., буде знято в позасудовому порядку. Виконавче провадження, в якому повторно накладався арешт - знищено, особа, на користь якої було накладено арешт заявила про відсутність претензій до [PERSON] , тобто підстав для арешту квартири наразі не існує, але зняти арешт з квартири, який накладено у виконавчому провадженні на підставі постанови серії АА №767487 від 21.04.2003р. в позасудовому порядку вона не може, тому змушена звернутись до суду з цією позовною заявою. Оскільки позивачка [PERSON] , дошлюбне прізвище [PERSON] є рідною дочкою спадкодавиці - [PERSON] , то вона є спадкоємцем першої черги, але оформити право власності на спадкове майно квартиру, не вбачається за можливе, оскільки воно перебуває під арештом. Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, зазначену справу передано на розгляд судді Ткаченкові А.В. (а.с. 25). Ухвалою суду від 09 червня 2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження (а.с. 26-27). Позивач [PERSON] , до зали судового засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, та просила їх задовольнити. Представник відповідача до зали судового засідання не з`явився, надали до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності. Відзив на позов представник відповідача у встановлений строк не надав. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, приходить до висновку про задоволення позовних вимог за таких підстав. За приписами\~ст. 263 ЦПК України\~рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судом встановлено, що позивачка [PERSON] є донькою померлої [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтва про народження серії [NUMBER] відповідно до якого [PERSON] , народилася [INFO] , батьками зазначено [PERSON] та [PERSON] (а.с.8), свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] відповідно до якого [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] (а.с. 9), свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] згідно якого [PERSON] розірвала шлюб з [PERSON] (а.с.11), та свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] згідно з яким [PERSON] після укладення шлюбу змінила прізвище на [PERSON] (а.с.12). Згідно свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 04 червня 1993 року виданого управлінням житлово-комунального господарства Криворізького міськвиконкому [PERSON] , належала квартира, що розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с.14). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] , померла [INFO] (а.с. 10). Згідно витягу про реєстрацію спадкової справи від 16.03.2021 року приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Русавською Т.В. заведена спадкова справа після смерті [PERSON] (а.с.13) Однак, відповідно до інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 04.06.2021 року на спадкове майно квартиру [ADDRESS] накладено арешт (а.с. 15). Згідно ухвали Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 27.02.2002 р. по цивільній справі №2-723 в порядку забезпечення позову [PERSON] накладено арешт на квартиру [ADDRESS] (а.с.17). 03.07.2002 р. по справі №2-723 було ухвалено рішення, яким стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] суму боргу - 2927,10 копійок (а.с.18). Грошові кошти були повернуті у повному обсязі [PERSON] в 2006 році. Про це свідчить її заява від 10.07.2006р. В ній вона заявляє, що не має претензій як матеріального так і морального характеру стосовно квартири та не заперечує, щоб відповідні органи вивели її з під арешту (заборони) (а.с. 23). Ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 10.06.2008 р. скасовані заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 27.02.2002 року (а.с.19). Відповідно до постанови серії АА №767487 від 21.04.2003 р. відділу державної виконавчої служби Саксаганського РУЮ м. Кривого Рогу Дніпропетровської області накладено арешт на все майно боржника [PERSON] , а саме на квартиру за адресою: [ADDRESS] з метою забезпечення виконавчого листа по справі №2-723 (а.с.21). Згідно відповіді Саксаганського відділу\~державної виконавчої\~служби у\~місті Кривому\~Розі Південно-Східного\~міжрегіонального управління\~Міністерства юстиції\~(м.\~Дніпро)\~№13-34/23188 від 19.04.2021 року [PERSON] , повідомлено, що зняти арешт з нерухомого майна можливості не має, у зв`язку з тим, що виконавчі провадження та книги обліку виконавчих проваджень переданих державному виконавцеві, які перебували на виконанні до 2015 року знищено та роз`яснено, що вона має право звернутися до суду для вирішення питання щодо зняття арешту з майна (а.с.22). \~\~\~\~\~ \~Відповідно до ст.4\~ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.12\~ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.2\~ст.30 ЦПК України\~позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцем знаходження цього майна або основної його частини. \~\~\~\~\~\~\~ Статтею 40 ЗУ «Про виконавче провадження»\~встановлено, що у разі закінчення виконавчого провадження (крім закінчення виконавчого провадження за судовим рішенням, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також, крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат виконавчого провадження, нестягнення основної винагороди приватним виконавцем), повернення виконавчого документа до суду, який його видав, арешт, накладений на майно (кошти) боржника, знімається, відомості про боржника виключаються з Єдиного реєстру боржників, скасовуються інші вжиті виконавцем заходи щодо виконання рішення, а також проводяться інші необхідні дії у зв`язку із закінченням виконавчого провадження. Про зняття арешту з майна (коштів) виконавець зазначає у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа, яка в день її винесення надсилається органу, установі, посадовій особі, яким була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно (кошти) боржника, а у випадках, передбачених законом, вчиняє дії щодо реєстрації припинення обтяження такого майна. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до встановлених судом обставин підстави, які слугували накладенню арешту ВДВС Саксаганського РУЮ м. Кривого Рогу Дніпропетровської області на даний час відсутні, та відсутнє виконавче провадження у зазначеному відділі. Частиною 1\~ст.16 ЦК України\~встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. \~\~\~\~\~\~ Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованого Верховною Радою України 17 липня 1997 року (Закон №475/97-ВР), визначено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до\~ст. 41 Конституції України\~та п. 2 ч. 1 ст.\~3, ст.\~321 ЦК України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених\~Конституцією\~та законом. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до\~ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2)надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4)наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у ч.6\~статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. \~\~\~\~\~\~ Частиною 1\~ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. \~\~\~\~\~\~ Відповідно до ч.ч.1,2\~ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. \~\~\~\~\~\~\~Статтею 391 ЦК України\~передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. \~\~\~\~\~\~\~\~Як передбачено\~ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, що встановлено\~ст.1217 ЦК України. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, що передбачено\~ст. 1218 ЦК України. \~\~\~\~\~\~ Частиною 1\~ст. 1222 ЦК України\~передбачено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. \~\~\~\~\~\~ За положеннями ч. 1\~ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. В п.2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). \~\~\~\~\~\~ Оскільки право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів, тому наявність арешту квартири [ADDRESS] , що за життя належала матері позивача [PERSON] , яка померла [INFO] , є перешкодою для позивача в оформленні свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку\~з чим вона змушена була звернутися з цим позовом до суду. Вимоги позивача, що ґрунтуються на її праві власності на арештоване майно, розглядаються за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України №6-26цс13 від 15 травня 2013 року, яка відповідно до ст. 360-7\~ЦПК України\~є обов`язковою для суду. На сьогодні позивач має намір розпорядитися належним їй майном, проте через наявність арешту позбавлена можливості це зробити. Таким чином, арешт накладений на майно порушує право власності позивача. Згідно із ч.2\~ст.50 ЗУ «Про виконавче провадження», у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу, який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. Відповідно до ч.ч. 1,2,3\~ст.60 ЗУ «Про виконавче провадження», особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. Копія постанови начальника відділу державної виконавчої служби про зняття арешту з майна боржника не пізніше наступного дня після її винесення надсилається сторонам та відповідному органу (установі) для зняття арешту. Виходячи з вищевикладеного, на час звернення з заявою до суду за наявності арешту (обтяжень) накладеного на майно, порушується право власності позивача, внаслідок чого вона позбавлена змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, підстав для продовження обтяження на майно суд не вбачає, а тому право позивача підлягає судовому захисту у заявлений нею спосіб шляхом зняття арешту з майна. Позивач не ставить перед судом питання щодо стягнення судового збору.

Outcome: approved