Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-22 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] про усунення перешкод у спілкуванні з онуком, шляхом визнання способу участі у спілкуванні та вихованні дитини. Позовні вимоги мотивує тим, що її син [PERSON] перебував в зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , від якого мають сина [PERSON] , [INFO] , онук позивача. Після розірвання шлюбу дитина залишилась проживати із матір`ю, яка з січня 2019 року почала чинити перешкоди у їх спілкуванні, заборонила приходити до місця його проживання, розмовляти з ним в дошкільному закладі освіти та брати участь у навчально-виховному процесі. Позивач посилаючись на положення Сімейного кодексу України, просить суд визначити спосіб участі у вихованні онука [PERSON] , [INFO] . Провадження за правилами загального позовного провадження було відкрито ухвалою суду від 05 вересня 2019 року (а.с.18-19). 01 жовтня 2019 року на адресу суду надійшов відзив на позов, у якому відповідач зазначає, що позовну заяву не визнає, наведені позивачем обставини не підтверджуються достатніми допустимими та належними доказами, а тому не можуть братися до уваги при ухваленні рішення по справі. Вона не перешкоджає у здійсненні бабою своїх прав щодо виховання та спілкування з онуком, однак дане спілкування та виховання не повинно йти всупереч інтересам дитини та батьків. Просить визначити способи спілкування з позивачем: необмежена можливість спілкування з дитиною засобами телефонного зв`язку, через Інтернет за допомогою Skype, Viber; мати побачення з онуком в дошкільному закладі освіти під час проведення свят, організованих вихователями або адміністрацією цього закладу не покидаючи при цьому дошкільний навчальний заклад; відвідувати онука кожну другу суботу місяця з 09 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. за місцем фактичного проживання позивача або відповідача до досягнення останнім 10 річного віку. Позивач в судовому засіданні позов підтримала з підстав, викладених у позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнала та просить встановити відповідний графік участі позивача у вихованні дитини за графіком вказаним у відзиві. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Котлубай В.А. в судовому засіданні позов визнав частково. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, надіслав на адресу суду лист про розгляд справи у його відсутність, при вирішенні справи врахувати та не порушити права малолітньої дитини (а.с.47). Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. З урахуванням зазначеного положення ЦПК України та клопотання представника третьої особи, суд вирішив можливим розглянути справу в його відсутність. Суд, заслухавши думку сторін, дослідивши наявні в справі докази, відзив відповідача, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідач [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] (а.с.5). Позивач [PERSON] є матір`ю [PERSON] (а.с.49) та бабою [PERSON] , [INFO] . Судом встановлено, що син позивача [PERSON] перебував в зареєстрованому шлюбі з відповідачем [PERSON] , після розірвання якого відповідач перешкоджає позивачу спілкуватися з онуком та брати участь в його вихованні з відсутністю взаєморозуміння щодо участі у вихованні дитини, неприязними відносинами, які виникли між сторонами. Сторони не можуть погодити порядок участі баби у вихованні онука [PERSON] та спілкуванні з ним, у зв`язку з чим позивач бажає вирішити спір, який існує між ним та відповідачем щодо його участі у вихованні та спілкуванні з онуком, в судовому порядку. У відповідності з вимогами ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. За змістом ст.263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. Згідно ст. 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживанням алкогольними напоями або наркотичними засобами. Таким чином, діюче сімейне законодавство України встановлює право баби та діда на спілкування з онуками та прийняття участі у їх вихованні, батьки не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання внуків. Згідно із частиною восьмою статті 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Згідно ч.1 ст.11 Закону України «Про охорону дитинства» сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Згідно ст.12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. Декларація прав дитини, проголошена Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, як принципове положення визначила, що дитина повинна зростати в умовах турботи. У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. У рішенні Європейського суду з прав людини від 11 липня 2017 року, заява № 2091/13, у справі «М.С. проти України» та у рішенні Європейського суду з прав людини від 16 липня 2015 року № 10383/09, § 100 «Мамчур проти України», Європейський суд з прав людини зауважив, що при визначенні найкращих інтересів дитини у кожній конкретній справі необхідно враховувати два аспекти: по-перше, інтересам дитини найкраще відповідає збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я є особливо непридатною або неблагополучною; по-друге, у найкращих інтересах дитини є забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагодійним (параграф 76). Позивач бажає спілкуватися з онуком, приймати участь у його вихованні, тому його порушене право підлягає захисту шляхом зобов`язання відповідача [PERSON] не перешкоджати [PERSON] у спілкуванні та участі у вихованні онука та визначення способу його участі у вихованні та спілкуванні з онуком [PERSON] . При визначенні способу участі позивача у вихованні та спілкуванні з дитиною суд враховує вік дитини, доброзичливе відношення позивача до дитини. Враховуючи позицію сторін, суд вважає, що порушене право позивача [PERSON] на спілкування з онуком та участь у його вихованні підлягає захисту шляхом зобов`язання відповідача [PERSON] не чинити перешкод [PERSON] у спілкуванні та у вихованні онука та визначити спосіб її участі у вихованні онука - шляхом необмеженої можливості у спілкуванні з [PERSON] засобами телефонного зв`язку, через Інтернет за допомогою Skype, Viber; мати побачення з онуком в дошкільному закладі освіти під час проведення свят, організованих вихователями або адміністрацією цього закладу не покидаючи при цьому дошкільний навчальний заклад; відвідувати онука кожну другу суботу місяця з 09 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. за місцем фактичного проживання позивача або відповідача до досягнення останнім 10 річного віку в присутності матері або без такої. Суд вважає, що саме такий режим побачень та порядок участі баби у вихованні дитини буде відповідати інтересам малолітнього [PERSON] та умовам його нормального розвитку, виховання та навчання, сприятиме забезпеченню найкращих інтересів дитини, з метою створення умов для реалізації прав баби на особисте спілкування з онуком, та відповідатиме інтересам сторін. В іншій частині позовних вимог необхідно відмовити.

Outcome: partial