Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-23 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті своєї матері [PERSON], яка померла 20.01.2011 року. За життя [PERSON] склала заповіт на користь позивача та її брата, який помер після сметрі матері. Оскільки після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, у позивача виникло право на спадкування як спадкоємця першої черги за законом, тому вона звернулася до приватного нотаріуса для оформлення свого права на спадщину. Постановою приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області [PERSON] від 20.11.2015 року № 559/02-31 [PERSON] було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у звязку з пропуском строку для прийняття спадщини. Встановлений законодавством строк для прийняття спадщини після померлої [PERSON] був пропущений з поважних причин, інших спадкоємців, які б могли надати письмову згоду на подання заяви про прийняття спадщини відсутні, тому просить суд поновити строк для прийняття спадщини. Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі та пояснила, що встановлений законодавством строк для прийняття спадщини пропустила з поважних причин, оскільки після смерті матері також помер і рідній брат, через погіршення стану власного здоровя змушена була сама лікуватися в медичних закладах, що підтверджується медичними довідками. Тому просила надати додатковий строк на прийняття спадщини строком 3 місяці. Представник відповідача [PERSON] сільської ради Житомирського району Житомирської області в судове засідання не з`явився. До суду надіслав заяву про розгляд справи у відсутність представника сільської ради, при вирішенні спірного питання покладався на розсуд суду (а.с.23, 30). Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача та свідка, давши оцінку доказам у справі, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що мати позивача [PERSON] померла 20.01.2011 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ТП № 160944, виданим Виконавчим комітетом [PERSON] сільської ради Житомирського району Житомирської області, актовий запис № 2 (а.с. 9). [PERSON] є дочкою померлої [PERSON], що підтверджується копіями свідоцтва про народження позивача від 09.04.1954 року та свідоцтва про одруження від 28.01.2003 року (а.с. 7). За життя померла [PERSON] склала заповіт, що посвідчений секретарем Садківської сільської ради Житомирського району Житомирської області, яким заповіла земельну частку (пай) в розмірі 4,12 га сину [PERSON] та дочці [PERSON], в рівних долях кожному (а.с. 8). Копією свідоцтва про смерть встановлено, що син померлої [PERSON] - [PERSON] помер 03.09. 2011 року (а.с.10, 36). Згідно копії державного акту на право власності на земельну ділянку померлій [PERSON] належала земельна ділянка, що знаходиться на території [PERSON] сільської ради Житомирський район Житомирської області (а.с.11). Після смерті матері позивач [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Житомирського нотаріального округу Житомирської області [PERSON] із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом, однак постановою № 559/02-31 приватного нотаріуса від 20.11.2015 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої 20.01.2011 року матері [PERSON], оскільки вона пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після її смерті (а.с.13). Згідно довідки приватного нотаріуса Житомирського нотаріального округу Житомирської області [PERSON] від 02.03.2015 року № 146/01-16 заведена спадкова справа на підставі заяви [PERSON], інформація щодо інших спадкоємців померлої відсутня (а.с.65). В судовому засіданні допитано свідка [PERSON], яка пояснила, що дійсно позивач пережила важкий період життя, оскільки після смерті матері, яка тяжко хворіла, помер рідній брат. Крім того, сама позивач через важку хворобу тривалий час потрубувала лікування, через що у теперішній час є інвалідом. Під час судового розгляду справи позивачем надано копію заключення для МСЕК № 8884 Житомирського обласного онкологічного диспансеру Житомирської обласної ради (а.с. 33) та довідку до акта огляду МСЕК (а.с. 38), які підтверджують, що лікування позивача [PERSON] співпало зі строком, у який необхідно було звертатися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Таким чином суд визнає, що позивач пропустила строк з поважної причини, а тому позов слід задовольнити. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ч. 1 ст. 1220 ЦК України). Часом відкриття спадщини, зокрема, є день смерті особи (ч. 2 ст. 1220 ЦК України). Відповідно до ч. 1\~ст. 1269 ЦК України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час її відкриття не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкодавця на вчинення цих дій. Відповідно до ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Враховуючи те, що в законі не міститься визначення поняття поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини і їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку та виходячи з конкретних обставин справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених вимог, у зв'язку з чим причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини слід визнати поважними та надати додатковий строк. На підставі вказаного вище, суд вважає причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті матері поважними.

Outcome: approved