Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-22 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, мотивуючи свою вимогу тим, що вона є власником квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Вказана квартира знаходиться на 9 поверсі 9-поверхового будинку, над квартирою знаходиться приміщення технічного поверху. 25 вересня 2018 року відбулося залиття вищевказаної квартири. Причиною залиття є відкриття спускних кранів мережі централізованого опалення невідомими особами (приміщення технічного поверху зачинено на замок). Для оцінки матеріального збитку, завданого внаслідок залиття квартири, позивач звернулася до ТОВ «Аелєкон», та уклала договір про проведення незалежної оцінки розміру матеріального збитку, завданого внаслідок залиття квартири, та сплатила вартість послуг за даним договором у розмірі 2 030,00 грн. Згідно звіту про оцінку розміру матеріального збитку, завданого квартирі позивача, з урахування фізичного зносу становить 18 379,00 грн. Винні неправомірні дії відповідача виражені в неналежному виконанні ним обов`язків щодо управління, експлуатації та обслуговування майна, в порушення норм визначених Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, спричинили залиття квартири, власником якої є позивач та пов`язану з цим матеріальну шкоду. 16 січня 2020 року Оболонським районним судом м. Києва за вказаним вище позовом відкрито спрощене позовне провадження. 07 лютого 2020 року представник відповідача подав відзив на позовну заяву, згідно якого просив у позові до його довірителя відмовити у повному обсязі, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що на момент залиття в квартирі проводилися ремонтні роботи, в кухні зафіксовано втручання в несучу стіну будинку, а саме вибито частину несучої стіни та облаштовано вихід на балкон, що не передбачено проектом забудови. Причиною залиття є відкриття спускних кранів мережі централізованого опалення невідомими особами (приміщення технічного поверху зачинено на замок). При проведенні комісійного обстеження залиття було виявлено, що технічний поверх зачинено замком, який не встановлювався представниками відповідача, ключі у відповідача відсутні. Окрім того перед початком опалювального сезону проведено планово-профілактичні роботи слюсарем-сантехніком обслуговуючої дільниці, яким встановлено, що інженерні мережі будинку знаходилися в задовільному стані, витоки відсутні, підвальне приміщення та технічний поверх зачинено на замки. Також представник відповідача зазначає, що багатоквартирний будинок перебуває в спільній сумісній власності власників квартир і нежитлових приміщень, тому кожний співвласник несе зобов`язання щодо належного утримання, експлуатації, реконструкції, реставрації, поточного і капітального ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирного будинку пропорційно до його частки співвласника. У судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити, з підстав наведених у позовній заяві. Також просили стягнути понесені витрати на професійну правничу допомогу у зальному розмірі 5 800,00 грн. Представник відповідача у судовому засіданні у задоволенні позову просив відмовити з підстав, наведених у відзиві. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов необхідно задовольнити у повному обсязі з огляду на таке. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Позивач є власником квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується Договором купівлі-продажу квартири від 22 липня 2013 року, Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Вказана квартира знаходиться на 9 поверсі 9-поверхового будинку, над квартирою знаходиться приміщення технічного поверху (а.с.7-8). Згідно Акту від 11 жовтня 2018 року, який було складено представниками балансоутримувача - Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» (відповідач) в особі працівників відособленого підрозділу ЖЕД 514, 25 вересня 2018 року відбулося залиття квартири за адресою: [ADDRESS] . Причиною залиття є відкриття спускних кранів мережі централізованого опалення невідомими особами (приміщення технічного поверху зачинено на замок) (а.с.15). Згідно акту встановлено наступні пошкодження внаслідок залиття: на стелі та стінах в кухні, коридорі та балконі спостерігаються чисельні сліди залиття; в кімнаті 12,6 кв.м. пошкоджено - стіна (шпалери покращеної якості) -10 кв.м., підлога (ламінат) 3 кв.м. на балконі 8,4 кв.м. - відкоси вікна (відшарування шпаклівки) - 0,3 кв.м.; відкоси вікна (водоемульсійна фарба) - 0,3 кв.м. Висновки і рекомендації комісії: для ліквідації наслідків залиття необхідно виконати наступні роботі: Кімната 12,6 кв.м. - стіна (заміна шпалер покращеної якості) - 29,05 кв.м., підлога (ламінат) - 12,6 кв.м.; Балкон 8,4 кв.м. - відкоси вікна кухні (відновлення шпаклівки) - 0,3 кв.м.; Відкоси вікна кухні (фарбування водоемульсійною фарбою) - 0,86 кв.м. (а.с.15). Для оцінки матеріального збитку, завданого внаслідок залиття квартири, позивач звернулася до ТОВ «Аелєкон», з яким уклала договір № 00204/19 від 01.02.2019 про проведення незалежної оцінки розміру матеріального збитку, завданого внаслідок залиття квартири, та сплатила вартість послуг за даним Договором у розмірі 2 030,00 грн (а.с.16-19). Згідно звіту про оцінку розміру матеріального збитку, завданого квартирі [ADDRESS] , складеного ТОВ «Аелєкон» від 14.02.2019 розмір матеріального збитку, завданого квартирі, з урахування фізичного зносу становить - 18 379,00 грн (а.с.23-42). Згідно Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року N 76, допоміжні приміщення житлового будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування мешканців будинку. Балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які розміщені в межах будинку, споруди, системи протипожежного захисту. Згідно п.п. 3.1.1 Правил утримання допоміжних приміщень включає: технічне обслуговування (планові, позапланові огляди, підготовку до сезонної експлуатації, поточний ремонт конструктивних елементів та інженерних систем і будинкового обладнання), - обслуговування допоміжних приміщень, спрямоване на комфортне обслуговування мешканців. Відповідно до п.п. 3.1.2 Правил у допоміжних приміщеннях жилого будинку повинен забезпечуватися: справний стан будівельних конструкцій, опалювальних приладів і трубопроводів. Згідно п. 3.2.5 п. 3.2 Правил, що регулює особливості утримання горищ та технічних поверхів, вхідні двері або люки (для горищних приміщень із запасними, напірними і розширювальними баками) виходу на покрівлю повинні бути утеплені, обладнані ущільнювальними прокладками, завжди замкнені (один комплект ключів зберігається в чергового диспетчера ОДС або кімнаті техніка-майстра виконавця послуг, а другий - у консьєржа чи двірника), про що робиться відповідний напис на люку чи дверях. Вхід у горищне приміщення і на дах дозволяється тільки працівникам виконавця послуг, безпосередньо відповідальним за технічний нагляд, і тим, котрі виконують ремонтні роботи, а також працівникам експлуатаційних організацій, обладнання яких розміщене на даху й у горищному приміщенні. Підпунктом 4.4.21 Правил встановлено, що двері і люки в горищні приміщення повинні бути закриті на замок. Один комплект ключів від дверей повинен зберігатися у виконавця послуг, другий - у двірника. Згідно розділу п.п. 5.1.3 Правил, що регулює технічне обслуговування і ремонт інженерного обладнання, а саме центральне опалення і гаряче водопостачання, для забезпечення безперебійної роботи системи опалення робітнику, що обслуговує системи, необхідно знати і виконувати таке: вчасно усувати виявлені несправності та відхилення в роботі системи теплопостачання. Відповідно до п.п. 5.1.8. Правил перед початком опалювального сезону перевіряються: справність дверних запорів у приміщеннях котелень і теплових пунктів, де немає постійних чергових. Згідно Акту № 474/2 щодо готовності до опалювального сезону від 04.09.2018 вбачається, що 04.09.2018 представником РТМ «Поділ» СП «КТМ» КП «КИЕ» у присутності начальника ЖЕД 514 було перевірено теплову мережу за адресою: [ADDRESS] (а.с.95). З вищенаведеного акту вбачається, що відповідач вільний доступ до приміщення технічного поверху. Відповідач є балансоутримувачем будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до п. п. 2, 5, 6 ч. 2 ст. 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції станом на 25.09.2018) балансоутримувач зобов`язаний визначати порядок утримання, експлуатації та ремонту майна; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належні експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції станом на 25.09.2018) виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору. Згідно положень ст. 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції станом на 25.09.2018) виконавець зобов`язаний зокрема: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Всупереч вимогам ст. 81 ЦПК України відповідачем як балансоутримувачем будинку [ADDRESS] , не надано суду доказів, що його відповідальні особи станом на 25.09.2018 забезпечили належне функціонування спускних кранів мережі централізованого опалення будинку та залиття квартири позивача відбулося не з вини балансоутримувача. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (в редакції станом на 25.09.2018) споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Повно та всебічно дослідивши обставини справи, оцінивши зібрані докази кожен окремо та у їх сукупності, на підставі вказаних норм закону,беручи до уваги вищенаведені обставини та те, що позивач зазнала матеріальної шкоди внаслідок неправомірних дій відповідача як виконавця послуг з утримання та ремонту теплової мережі в її будинку, враховуючи, що вказана матеріальна шкода підтверджена висновком експерта та становить 18 379,00 грн, суд вбачає стягнути вказані грошові кошти з відповідача на користь позивача. Також суд вважає правильним стягнути з відповідача на користь позивача вартість експертного дослідження у розмірі 2 030,00 грн. Відповідно до ст. 133, 141 ЦПК України суд вбачає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 840,80 грн. Згідно з ч. 1 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Відповідно до ч. 4, 5 ст. 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. На думку суду, розмір заявлених витрат на професійну правничу допомогу у сумі 5 800,00 грн є співмірним зі складністю справи, часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт, обсягом наданих послуг, ціною позову та значенням справи для сторони. Прохання позивача відшкодувати витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 5 800,00 підтверджене фактами реального надання послуг адвоката на вказану суму саме по цій цивільній справі. На підтвердження понесених витрат саме по цій справі позивач зі своїм представником надали розрахунок робіт. У зв`язку з чим суд вважає правильним та доцільним стягнути з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5 800,00 грн.

Outcome: approved