Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою до [PERSON], в якій просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 27 лютого 1997 року в Південноміській Раді народних депутатів Харківського району Харківської області за актовим записом №6. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначила, що з 27 лютого 1997 року знаходиться в зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають дітей [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], які проживають з позивачем. Шлюбні стосунки між сторонами остаточно припинені в квітні 2018 року. Причиною розпаду сім'ї є протилежні погляди на сімейне життя, ведення спільного господарства, що призвело до відчуження між сторонами та втрати почуттів один до одного. [PERSON] та [PERSON] проживають окремо. Позивач вважає неможливим примирення між нею та відповідачем, тому збереження шлюбу та подальше спільне життя буде суперечити її з відповідачем інтересам та інтересам їх дітей. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 03 вересня 2018 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Позивач у підготовче засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Відповідач, який був повідомлений про день, час та місце проведення підготовчого засідання в порядку ч. 1 ст. 130 ЦПК України, у підготовче засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, в якій позовні вимоги визнав у повному обсязі. Інших заяв та клопотань від відповідача не надійшло. Враховуючи, що в підготовче засідання не з'явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 27 лютого 1997 року в Південноміській Раді народних депутатів Харківського району Харківської області за актовим записом №6, під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила прізвище з «Нагорна» на «[PERSON]» (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER], видане 27 лютого 1997 року Виконавчим комітетом Південної міської Ради народних депутатівХарківського району Харківської області). Від шлюбу сторони мають неповнолітніх дітей [PERSON], [INFO] ( свідоцтво про народження серії [NUMBER], видане 04 липня 2001 року Виконавчим комітетом Південноміської ради Харківського району Харківської області), а також [PERSON], [INFO] (свідоцтво про народження серії [NUMBER], видане 18 липня 2007 року Височанською селищною радою Харківського району Харківської області). За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з'ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім'ї неможливим. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадках визнання позову відповідачем. Відповідачем надана заява про визнання позову, а тому суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому засіданні. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач [PERSON] у своєму позові просить після розірвання шлюбу її прізвище залишити без змін. На підставі викладеного і

Outcome: approved