Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до Полтавського навчально-виховного комплексу № 16 про скасування наказу директора Полтавського навчально-виховного комплексу № 16 за № 208 к/тм від 23 грудня 2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] », яким їй, як вчителю англійської мови, винесено догану «за неналежне виконання обов`язків, покладених законодавством та порушення педагогічної етики під час освітнього процесу». В обґрунтування позову вказала, що 23.12.2019 року директор Полтавського навчально-виховного комплексу № 16 виніс наказ № 208 к/тм «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] », яким їй, як вчителю англійської мови, винесено догану «за неналежне виконання обов`язків, покладених законодавством та порушення педагогічної етики під час освітнього процесу». В оскаржуваному наказі не зазначено про застосування до неї догани саме за «порушення трудової дисципліни», як це передбачено приписами пункту 1 частини 1 статті 147 КЗпП України. Вважає безпідставними та такими, що не відповідають дійсності твердження директора Полтавського НВК № 16 у оскаржуваному наказі про те, що 17 грудня 2019 року на уроці англійської мови у 5-А класі вона у присутності учнів класу принизила учня даного класу [PERSON] , обізвавши його нецензурною лайкою; що з метою запобігти відповідних наслідків, наступного дня ніби-то намагалася переконати потерпілого учня [PERSON] та його сусіда по парті [PERSON] про те, що нічого подібного не було, що вона нікого не ображала і що все це діти самі придумали; що після бесіди з учнями вона зателефонувала батькам [PERSON] з метою переконати батьків в тому, що їх дитина обманює, що нічого не відбулося; що вона розмовляла з мамою учня ніби-то в грубій формі; що якийсь випадок підтверджує, що вона ніби-то не реагує на зауваження щодо мови спілкування. Також вважає, що зазначені у наказі обставини не є порушенням трудової дисципліни. Крім того, зазначає, що в наказі зазначається про застосування догани за якийсь випадок, який був виявлений у жовтні 2019 року, тобто пізніше ніж один місяць з дня виявлення. Вказує, що наказ не було їй оголошено (повідомлено) під підпис у триденний строк (як це передбачено приписами п.31 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку, затверджених постановою Державного комітету СРСР з праці і соціальних питань від 20.07.1984 № 213). Це сталося лише 27.12.2019 року. Також відповідач не ознайомив її із заявою учня [PERSON] та протоколом комісії по розслідуванню конфлікту, які зазначені серед підстав оскаржуваного наказу. Ухвалою суду від 25 березня 2020 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження. Від відповідача Полтавського НВК № 16 до суду надійшов відзив на позов, в яких вказано, що позовні вимоги є необґрунтованими, оскільки для застосування дисциплінарного стягнення (догани) наявні достатні підстави, які підтверджені відповідними документами. Заява була винесена відповідно до наказу № 208-к/тм від 23.12.2019 року «за неналежне виконання обов`язків, покладених законодавством, та за порушення педагогічної етики під час освітнього процесу», оскільки це є складовою трудової дисципліни. Для встановлення об`єктивності вказаних у наказі фактів була створена комісія НВК наказом НВК № 2 від 19.12.2019, яка в процесу роботи підтвердила об`єктивність обставин на основі звернення батьків учня 5-А класу [PERSON] , опитування учні [PERSON] та його однокласника [PERSON] з дозволу їх батьків та у присутності класного керівника та шкільного психолога. У наказі наведений випадок непорозуміння між учителем [PERSON] та учнями 5-А класу, який відбувся у жовтні 2019 року, з метою підтвердження систематичного порушення норм педагогічної етики позивачем. Твердження [PERSON] щодо недотримання термінів ознайомлення її з наказом № 208-к/тм від 23.12.2019 року не відповідає дійсності, так як позивач була вчасно ознайомлена, але маніпулює тим, що під час підпису було упущено необхідність зазначення дати підпису. Висновки роботи комісії також були доведені до відома [PERSON] . В додаткових поясненнях до відзиву відповідач пояснив, що 17 грудня 2019 року вчитель англійської мови [PERSON] під час уроку англійської мови принизила учня 5-А класу [PERSON] , обізвавши його, а також 18 грудня 2019 року вивела його з класу під час уроку української мови та знову образила останнього. Під час складення відповідного протоколу були присутні учні [PERSON] та [PERSON] , які особисто підтвердили факт образи [PERSON] . Зазначена поведінка вчителя не відповідала положенням п.2.26 посадової інструкції та ч.2 ст. 54 ЗУ «Про освіту», тому її було притягнуто до дисциплінарної відповідальності «за неналежне виконання обов`язків, покладених законодавством, та за порушення педагогічної етики під час освітнього процесу», оскільки це є складовою трудової дисципліни. З моменту вчинення дисциплінарного проступку 17 грудня 2019 року пройшло менше одного місяця, тому відсутні будь-які порушення ч.1 ст. 148 КЗпП України. Ухвалою суду від 22 липня 2020 року задоволено клопотання сторін про виклик у судове засідання свідків, закрито підготовче провадження по справі. У судовому засіданні 15.09.2020 року позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позов підтримали у повному обсязі, надали пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві. У судове засідання 28.10.2020 року, 01.02.2021 року позивач та її представник не з`явилися без поважних причин. 29.04.2021 року [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з`явилися повторно, тому суд на підставі вимог п.2 ч.3 ст. 223 ЦПК України розглянув справу без їх участі. Представники відповідача - [PERSON] та [PERSON] у судовому засіданні проти задоволення позову заперечували, надали пояснення, аналогічні викладеним у відзиві. Заслухавши учасників справи, перевіривши фактичні обставини справи письмовими доказами, суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що Наказом від 05.05.1996 року № 73 [PERSON] прийнято на посаду вчителя англійської мови з 06.05.1996 року (на даний час Полтавський НВК № 16) (том 1 а.с.63). Наказом від 23.12.2019 року за № 208 к/тм «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності [PERSON] », за неналежне виконання обов`язків, покладених законодавством та порушення педагогічної етики під час освітнього процесу, [PERSON] , вчителю англійської мови винесено догану. Вказаний наказ обґрунтований тим, що 17 грудня 2019 року на уроці англійської мови у 5-А класі вчитель [PERSON] у присутності учнів класу принизила учня даного кладу [PERSON] , обізвавши його нецензурною лексикою. З метою запобігти відповідних наслідків, наступного дня вчитель намагалася переконати потерпілого учня [PERSON] та його сусіда по парті [PERSON] про те, що нічого подібного не було, нікого вона не ображала і що все це діти самі придумали. При цьому вчитель без дозволу батьків проводила індивідуальну бесіду з учнями під час уроку української мови та на перерві, про що свідчать пояснення учнів та самого вчителя. Після бесіди з учнями [PERSON] зателефонувала батькам [PERSON] з метою переконати батьків в тому, що дитина їх обманює, що нічого не відбулося. Вчитель розмовляла з мамою надзвичайно емоційно, у грубій формі і не державною мовою. Даний випадок, щодо взаємовідносин та взаєморозуміння між учителем англійської мови і учнями 5-А класу є непоодиноким. У жовтні місяці на ім`я директора було зареєстровано звернення батьків 5-А класу з відповідними персональними підписами про те, що між вчителем англійської мови і учнями виникла конфліктна і незрозуміла ситуація. Адміністрація навчального закладу відповідно до даного звернення провела бесіду з учителем, відвідала уроки англійської мови у даному класі разом з керівником методичного об`єднання [PERSON] . Після проведеної роботи були дані рекомендації [PERSON] щодо відповідної нормальної організації освітнього процесу та створення комфортного психологічного мікроклімату у взаємовідносинах учителя та учнів під час освітнього процесу. Проте, даний випадок підтверджує, що вчитель не реагує на зауваження та рекомендації адміністрації. Також вчитель не реагує на зауваження щодо мови спілкування. На перервах з колегами, адміністрацією, учнями та їх батьками, а інколи навіть на уроках розмовляє російською мовою. Підставою для наказу стали: заява батьків учня [PERSON] , звернення батьків учнів 5-А кл., пояснення вчителя [PERSON] , протокол комісії по розслідуванню конфлікту. Про ознайомлення [PERSON] із наказом свідчить її підпис (том 1 а.с.19). Так, [PERSON] у заяві від 19.12.2019 року на ім`я директора Полтавського НВК № 16 повідомила про неприємний інцидент, що відбувся з її дитиною, [PERSON] , під час уроку англійської мови 17 грудня 2019 року, коли вчитель англійської мови назвала її сина образливим словом під час того, як він виривав подвійний аркуш із зошита для написання самостійної роботи. Дана ситуація відбулася в присутності усього класу. Наступного дня, під час уроку, [PERSON] вивела її сина з класу в коридор та спробувала чинити тиск на дитину та назвала його «брехуном». В той же день їй надійшов телефонний дзвінок від [PERSON] , в якому вона спробувала переконати її в тому, що її син «брехун». Прохала невідкладно вивчити факти зазначені в заяві та гарантувати її дитині захист від жорстокого поводження, психічного насилля (том 1 а.с.54-56). Із пояснювальної записки [PERSON] від 19.12.2019 року слідує, що під час уроку англійської мови 17.12.2019 року у 5-А класі не ображала жодними брудними словами учня цього класу [PERSON] . Під час уроку української мови вона попросила учня вийти з класу на хвилину, щоб запитати в нього, як його образила. Він відповів, що не пам`ятає. Під час перерви вона задала учню цього ж класу [PERSON] запитання про образливі слова з уст вчителя по відношенню до учня [PERSON] Учень відповів, що не пам`ятає. Ніякого психологічного приниження, тиску чи образ з боку вчителя не було (том 1 а.с.57). 19.12.2019 року директором НВК [PERSON] був виданий наказ № 2 «Про створення комісії для розслідування конфлікту» з метою проведення об`єктивного розслідування конфлікту між учнем 5-А класу [PERSON] та вчителем англійської мови [PERSON] відповідно до заяви батьків учня від 19.12.2019. Комісію створено в складі 3 осіб: голови комісії -директора НВК Явтушенка В.І., секретаря - заступника директора з НВР [PERSON] , членів комісії - шкільного психолога - [PERSON] та класного керівника 5-А класу - [PERSON] . Члени комісії повинні взяти пояснення від учителя англійської мови [PERSON] , за згодою батьків учнів 5-А кл. провести бесіду-опитування з учнями, які були свідками даного конфлікту, висновки оформити відповідним протоколом до 23.12.2019 року (том 1 а.с.58). З протоколу № 2 від 19.12.2019 року засідання комісії НВК про розслідування конфлікту на уроці англійської мови 17.12.2019 року слідує, що під час виступу [PERSON] повідомив, що на уроці англійської мови перед початком контрольної роботи за вказівкою вчителя він, як і всі решта учнів класу, вирвав подвійний листок із зошита, але вчителю не сподобалося як він це зробив і [PERSON] при всіх учнях класу назвала його образливим словом. Для нього це було приниженням перед учнями класу, про даний випадок він розповів батькам. Наступного дня [PERSON] вивела його під час уроку української мови на коридор і почала переконувати в тому, що вона такого не говорила, а він все придумав. [PERSON] , однокласник [PERSON] , у перший день повністю підтвердив розповідь [PERSON] його батькам, але після того, як наступного дня вчителька на перерві без відома батьків, класного керівника відвела [PERSON] у сторону і почала переконувати, що йому напевно щось почулося, то [PERSON] під час бесіди повідомив, що не пам`ятає, яке слово сказала вчителька на [PERSON] . Комісією також встановлено, що даний випадок щодо взаємовідносин та взаєморозуміння між учителем англійської мови та учнями 5-А класу є непоодиноким. У жовтні місяці на ім`я директора було зареєстровано звернення батьків 5-А класу про виниклу конфліктну та незрозумілу ситуацію між учнями та вчителем англійської мови. За рішенням комісії ухвалили: порушити клопотання про винесення догани [PERSON] , вчителю англійської мови про неповну службову відповідність за недотримання педагогічної етики під час освітнього процесу (том 1 а.с.59-60). Із листа -звернення батьків 5-А класу на ім`я директора НВК № 16 від 26.09.2019 року слідує, що між учнями та вчителем англійської мови виникла конфліктна та незрозуміла ситуація. Зазначено, що значна частина дітей класі займається додатково і мають певний базовий рівень знань з цього предмету. Системою оцінювання та методикою викладання вчителя обурені, прохали її замінити (том 1 а.с.61). У судовому засіданні допитана свідок [PERSON] показала, що наскільки вона пам`ятає 17.12.2019 року вчитель [PERSON] нагрубила [PERSON] за те, що він не зробив певне завдання. Сказали, що ви безграмотні, більше образ не чула. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що цю ситуацію бачила на власні очі під час уроку. Вчитель проходила між рядами та передивлялася завдання, підійшла ззаду до [PERSON] і сказала: «що ти зробив?», обізвавши його образливим словом. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показала, що пам`ятає, як була контрольна робота, [PERSON] хотів вирвати листок і сказав, що в нього не виходить. Тоді вчитель при всьому класі назвала його образливим словом, учні посміялися трохи та продовжився урок. Це було сказано на весь клас. Також вона на них кричала, кожен урок не міг пройти без крику, говорила їм, щоб вони замовчали. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що не пам`ятає, щоб [PERSON] щось говорила [PERSON] Пам`ятає, що всі різко звернули уваги на вчителя, яка стояла біля парти [PERSON] . Допитана свідок [PERSON] пояснила, що під час уроку їм роздали листочки, вона писала та не звернула увагу, що щось відбулося незвичайне. Про ситуацію з [PERSON] чула від учнів, які говорили, яке вона має право так обзивати, якщо вона вчитель. Свідок [PERSON] у судовому засідання пояснила, що є матір`ю [PERSON] . У грудні 2019 року [PERSON] прийшов додому та сказав, що на англійську більше ходити не буде, так як вчитель назвала його образливим словом, оскільки він не міг вирвати самостійно листок. Вона подзвонила [PERSON] , а та почала говорити, що син все придумав, що такого не було. Під час уроків вчитель виводила [PERSON] в коридор і запитувала, може він щось почув. Потім вона написала заяву на ім`я директора і почали з`ясовувати обставини в школі. В кабінеті директора вона давала пояснення, також була запрошена [PERSON] . Свідок [PERSON] у судовому засіданні показала, що працює заступником директора з навчально-виховної роботи. Про даний випадок дізналася, коли батьки прийшли із заявою до школи. Вона була запрошена в кабінет директора, де побачила стурбованих батьків, які говорили, що дитина не хочу йти до школи. Вони створили комісію в складі психолога, директора, були присутні батьки та [PERSON] , якій запропонували дати пояснення. Був також опитаний [PERSON] та [PERSON] , який сидів біля нього. Засідання комісії було оформлено протоколом. Свідок [PERSON] допитаний в якості свідка, показав, що був початок уроку англійської мови. [PERSON] проходила біля них та сказала [PERSON] , що у нього не получається писати, що він пише неохайно, назвала його образливим словом. Після того, як закінчився урок, [PERSON] підійшов і сказав, чого вчитель його так назвала, що він подасть в суд, так як вона не має права. Також показав, що до нього підходила [PERSON] і в присутності психолога [PERSON] запитували, що він пам`ятає. Слова, яким обізвали [PERSON] , не говорив їм, так як не пам`ятав, але сприйняв це як образливе слово. Свідок [PERSON] у судовому засіданні показала, що не пам`ятає, чи обізвала вчитель англійської мови [PERSON] . Свідок [PERSON] показала, що її викликали в кабінет директора по заяві батьків. Біло вирішено допитати [PERSON] та [PERSON] . Спочатку був заслуханий [PERSON] , який сказав, що вчитель назвав його образливим словом. Потім викликали [PERSON] , який сказав, що щось чув, але конкретне слово не назвав. Дітей було допитано комісією, вона там приймала участь як психолог. Сумнівів у правдивості слів дітей у неї не було, оскільки [PERSON] веде себе різко, не приховує, що ненавидить дітей. Члени комісії також встановили, що такий випадок був непоодиноким, так як у жовтні було зареєстровано заяву від батьків, які були не задоволені викладанням [PERSON] . Свідок [PERSON] у судовому засіданні показав, що у них була самостійна робота, він попросив вчителя англійської мови [PERSON] , щоб вона підійшла та допомогла вирвати листок. Вона підійшла та обізвала його образливим словом. На другий день вивела його з уроку і спитала для чого він «бреше», так як такого не було. Ця образа була спрямована на нього, як реагував клас він не бачив Від [PERSON] до суду надійшла заява, що її син [PERSON] , якого викликали в якості свідка, події 17.12.2019 року не пам`ятає та пояснити нічого не може (а.с.121 том 1). Аналогічні заяви надійшли від [PERSON] , матері свідка [PERSON] , (том 1 а.с.122). Від [PERSON] , матері неповнолітнього свідка, надійшла заява про неможливість явки у судове засідання, у зв`язку із перебуванням закордоном (том 1 а.с.179). Від [PERSON] , як матері [PERSON] , до суду надійшла заява, що син нічого не пам`ятає і надати пояснень не може (том 2 а.с.19). Аналогічні заяви надійшли від заявника [PERSON] , матері свідка [PERSON] , та [PERSON] , матері [PERSON] (том 2 а.с.20-21). Із листа Управління держпраці у Полтавській області від 03.02.2020 року за № 16-Ш14/01/14-04/198 слідує, що Управління Держпраці у Полтавській області розглянуло звернення щодо можливих порушень стосовно [PERSON] вимог законодавства про працю адміністрацією Полтавського НВК № 16 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності. Роз`яснено, що відповідно до ст. 150 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути оскаржено у встановленому чинним законодавством порядку (том 1 а.с.26-27). Відповідно до положень глави Х КЗпП України трудова дисципліна - це сукупність, правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок і встановлюють трудові права та обов`язки сторін трудового договору, а також за\-охочення за успіхи в роботі та відповідальність за умисне невиконання трудових обов`язків. Головним змістом трудової дисципліни є не лише виконання правових норм у галузі праці, а й свідоме та творче ставлення до виконуваної роботи, забезпе\-чення високої якості в роботі, раціональне викори\-стання робочого часу, прагнення до співробітництва та взаємоповаги. Відповідно до ст. 54 Закону України «Про освіту» педагогічні, науково-педагогічні та наукові працівники зобов`язані: дотримуватися педагогічної етики; поважати гідність, права, свободи і законні інтереси всіх учасників освітнього процесу; настановленням і особистим прикладом утверджувати повагу до суспільної моралі та суспільних цінностей, зокрема правди, справедливості, патріотизму, гуманізму, толерантності, працелюбства; захищати здобувачів освіти під час освітнього процесу від будь-яких форм фізичного та психологічного насильства, приниження честі та гідності, дискримінації за будь-якою ознакою, додержуватися установчих документів та правил внутрішнього розпорядку закладу освіти, виконувати свої посадові обов`язки. Відповідно до п.2.26 Посадової інструкції вчителя англійської мови Полтавського НВК № 16, до завдань та обов`язків вчителя відноситься дотримання етичних норм поведінки в школі, побуті, громадських місцях, які відповідають соціальному статуту вчителя. Згідно ч.1 ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Зі змісту ст. 148 КЗпП України слідує, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Згідно ст. 150 КЗпП України дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава XV цього Кодексу). Наказ про накладення на позивача дисциплінарного стягнення відповідає вимогам трудового законодавства, зокрема у ньому зазначено, коли мало місце і в чому конкретно полягає порушення позивачем трудових обов`язків. Суд вважає, що дисциплінарне стягнення на [PERSON] було накладено правомірно, оскільки у судовому засіданні знайшло своє підтвердження неналежне виконання нею своїх обов`язків та порушення педагогічної етики під час освітнього процесу. Так, образивши учня 5-А класу [PERSON] під час уроку англійської мови, вчитель [PERSON] не дотрималася вимог п.2.26 Посадової інструкції вчителя англійської мови Полтавського НВК № 16, до завдань та обов`язків якого відноситься дотримання етичних норм поведінки в школі, а також вимог ст. 54 Закону України «Про освіту», відповідно до яких педагогічні працівники зобов`язані: дотримуватися педагогічної етики, поважати гідність всіх учасників освітнього процесу, захищати здобувачів освіти під час освітнього процесу від будь-яких форм психологічного насильства, приниження честі та гідності. У судовому засіданні доведено, що [PERSON] обізвала [PERSON] образливим словом під час уроку англійської мови, яке згідно Вікісловника має значення «вульг.незграбний», а за звучання має образливий характер, яке дитина сприйняла це слово як образу та приниження. Вказані порушення педагогічної етики під час освітнього процесу і є порушенням трудової дисципліни, оскільки є її складовою, а тому твердження позивача, що в наказі не зазначено про застосування до неї догани саме за порушення трудової дисципліни, як це передбачено приписами п.1 ч. 1 ст. 147 КЗпП України, не спростовує факту наявності такого порушення. Також відповідачем дотримано положення ст. 148 КЗпП України, оскільки проступок вчинений 17.12.2019 року, а стягнення накладено 23.12.2019 року, тобто не пізніше одного місяця з дня його виявлення. Були дотримані роботодавцем і положення ст. 149 КЗпП України, оскільки від [PERSON] , як від порушника трудової дисципліни, відібрані письмові пояснення 19.12.2019 року, стягнення оголошено в наказі та оголошено під розпис [PERSON] . Також була врахована попередня робота працівника, про що описано в змісті наказу. Доводи позивача, що відповідачем порушено приписи п.31 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку, оскільки наказ не був оголошений у триденний строк, а оголошений лише 27.12.2019 року, не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні. Жодних належних та допустимих доказів цього твердження не надано. У судовому засіданні також не встановлено, що [PERSON] було притягнуто до дисциплінарної відповідальності за випадок, який стався у жовтні 2019 року. Посилання в Наказі на інші події, ніж ті, які відбулися 17.12.2019 року, суд оцінює як врахування попередньої роботи працівника, що передбачено вимогами ст. 149 КЗпП України при застосування дисциплінарного стягнення. З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог за недоведеністю. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до п.2 ч.2 ст. 141 ЦПК України та покладає їх на позивача.

Outcome: dismissed