Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовною заявою 25 лютого 2021 року, в якій просить суд: розірвати шлюб, укладений між нею та [PERSON] , зареєстрований 07 березня 2019 року Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №84; судові витрати в сумі 1500 грн., а саме: сплата судового збору, підготовка позовної заяви, виготовлення копій документів для цивільної справи, поїздки до суду та додому, стягнути з відповідача. \~ \~ \~ \~Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що 07 березня 2019 року між сторонами було укладено шлюб, зареєстрований Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №84. Від шлюбу мають малолітню доньку [PERSON] , [INFO] . З серпня 2020 року шлюбно-сімейні стосунки між подружжям припинено у зв`язку із сварками, відсутністю порозуміння та поваги один до одного. А з липня 2020 року вони проживають окремо, спільного господарства не ведуть, єдиного бюджету не мають. Спір про визначення місця проживання дитини та майновий спір між ними відсутній. Можливості примирення та подальшого збереження сім`ї позивач не вбачає, оскільки, на її переконання, шлюб розпався остаточно та носить формальний характер. Ухвалою суду від 05 травня 2021 року позов прийнято до розгляду з відкриттям спрощеного позовного провадження. Правом на участь в судовому засіданні сторони не скористались, подавши заяви, кожен окремо, про розгляд справи без їх участі. Позивач [PERSON] пред`явлені вимоги підтримала, наполягала на їх задоволенні, прізвище « [PERSON] » просить залишити без змін, а відповідач [PERSON] визнав, не заперечував проти розірвання шлюбу та зазначив, що заперечує з приводу стягнення з нього судових витрат в розмірі 1500 грн., оскільки вважає їх не доведеними. Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, визнання відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, що не суперечить закону та не порушує права і свободи інших осіб, суд вважає за можливе ухвалити рішення за відсутності сторін з урахуванням поданих ними заяв. Інших заяв, клопотань від учасників справи не надходило. Процесуальні дії судом не вчинялись, заходи забезпечення позову/доказів, зупинення/відновлення провадження не застосовувались. Дослідивши\~ письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, враховуючи позицію сторін, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що 07 березня 2019 року між [PERSON] та [PERSON] (дошлюбне прізвище [PERSON] ) укладено шлюб, зареєстрований Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Дніпропетровської області, актовий запис №84 (а.с.7). Від шлюбу сторони мають малолітню дочку [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження дитини серії [NUMBER] від 09 жовтня 2019 року. Судовим розглядом\~встановлено,\~щошлюбні стосунки між сторонами припинено у зв`язку з відсутністю взаєморозуміння, несумісністю характерів, різними поглядами на сімейне життя та майбутнє. Сторони спільного господарства не ведуть, єдиного бюджету не мають, проживають окремо. Відповідно до\~ст.24\~СК України,\~шлюб ґрунтується\~на вільній\~згоді жінки\~та чоловіка.Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Частина перша статті 8 Конвенції про захист прав та основоположних свобод передбачає право особи на повагу до свого приватного та сімейного життя. Відповідно до ч.2 ст.104, ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду згідно зі ст.110 СК України. Як передбачено ч.2 ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їх дітей. Отже, зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності\~шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в ст.16 Конвенції «Про дискримінацію жінок» в ч.1 п.п. «с», «однакові права і обов`язки під час шлюбу і після його розірвання». Відповідно до позиції Верховного Суду, викладеної в постанові від 11 червня 2019 року у справі № 605/434/18, яку кореспондує п.10 \~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21 грудня 2007 року №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», у випадку виявлення обставин або фактів під час розгляду справи, які свідчать про неможливість збереження шлюбу з позицій моралі та з позицій інтересів подружжя або їх дітей, суд повинен уникати формалізму та не надавати строку на примирення. Під час розгляду справи, з урахуванням відповідного клопотання відповідача, суд застосовував положення ст.111 СК України шляхом надання сторонам строку на примирення з метою збереження їх сім`ї, що позитивних результатів не дало. Позивач наполягає на розірванні шлюбу, відповідач до суду не з`явився, заяв із запереченням проти розірвання шлюбу не подавав. Аналізуючи викладене, виходячи із фактичних взаємин подружжя, дійсних причин позову про розірвання шлюбу, на переконання\~суду,\~в судовому\~засіданні зібрано\~достатньо доказів,\~які підтверджують,\~що подальше\~спільне життя\~подружжя і\~збереження сім`ї\~стали неможливими,\~а збереження\~шлюбу суперечитиме\~інтересам сторін,\~оскільки навіть\~після надання\~сторонам строку\~на примирення\~їх сім`ю\~зберегти не\~вдалося.\~Відтак, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Відповідно до ч.2 ст.114, ч.3 ст.115 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється в день набрання чинності рішенням суду про його розірвання. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду, яке набрало законної сили. Згідно зі ст.113\~СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Із свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 07 березня 2019 року слідує, що під час державної реєстрації шлюбу позивач змінила своє дошлюбне прізвище « [PERSON] » на « [PERSON] », яке після розірвання шлюбу суд вважає за можливе залишити без змін з урахуванням відповідної заяви позивача стосовно цього. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат згідно зі ст.142 ЦПК України суд враховує ухвалення рішення на користь позивача у зв`язку з визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи по суті, а тому вважає за необхідне повернути позивачеві 50% судового збору, сплаченого при поданні позову, що становить 454 грн. 00 коп., а інші 50% судового збору (454 грн. 00 коп. відповідно) стягнути з відповідача на її користь. Щодо стягнення зазначених позивачем інших судових витрат, суд відмовляє в їх задоволенні, вважаючи позицію відповідача слушною, зазначивши, що вказані судові витрати є недоведеними.

Outcome: partial