Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-01 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом в якому просить стягнути з відповідача КП «Залізничне» матеріальну шкоду в розмірі 13032,46 гривень, моральну шкоду в розмірі 5000,00 гривень, а також судові витрати: судовий збір в розмірі 487,20 грн. та 1000,00 грн. на проведення дослідження з визначення розміру матеріального збитку. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що 21.04.2014 року з вини відповідача, а саме, внаслідок неналежного виконання обов'язків з утримання будинку КП «Залізничне», відбулося залиття зливними масами належної їй на праві власності квартири [ADDRESS]. Позивач посилається на те, що неналежним виконанням обов'язків з утримання будинку з боку КП «Залізничне» є несвоєчасне реагування відповідача на заявки позивача на прочищення внутрішньо будинкової водопровідно-каналізаційної системи, як і не належне утримання та не повне виконання робіт щодо її прочищення від засмічення. Позивач зазначила, що внаслідок залиття її квартири з вини відповідача їй заподіяна матеріальна шкода в загальному розмірі 13032,46 гривень, яку вона просить стягнути з відповідача. Крім матеріальної шкоди, позивач просить стягнути з відповідача моральна шкода, яку вона оцінює в 5000,00 гривень, і яка полягає у моральних стражданнях та душевних хвилюваннях, яких позивач зазнала в зв'язку з пошкодженням її майна. Представник позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив суд позов задовольнити. Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечувала, посилаючись на те, що вина відповідача у заподіянні матеріальної та моральної шкоди позивачем не доведена, а тому позовні вимоги до КП «Залізничне» є безпідставними та необґрунтованими. В задоволенні позову просила відмовити в повному обсязі. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши та оцінивши матеріали справи, допитавши свідка, суд дійшов до висновку про часткове задоволення позову, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] (а.с.15-18). Відповідач КП «Залізничне» є балансоутримувачем вказаного будинку, на якого відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, покладена організація та здійснення нагляду та технічного обслуговування, а також обов'язок своєчасного усунення несправностей. Відповідно п.5.3.1. Правил № 76, водопровідно-каналізаційна система жилого будинку повинна забезпечувати можливість безперебійного подання води до всіх санітарних приладів квартир, інших водорозбірних пристрої, відводити використану воду в міську каналізаційну систему, п. 5.3.3. Правил №76, причинами, що погіршують роботу системи, є несвоєчасне усунення протікання, випадкових засмічень, а також несвоєчасне проведення профілактичних робіт. Як зазначено у п.5.3.4. Правил № 76, під час обслуговування системи водопроводу і каналізації необхідно вчасно виконувати роботи з ремонту внутрішньо будинкових водопровідно-каналізаційних систем за заявками мешканців; усувати засмічення в системі. Технічне обслуговування жилих будинків - комплекс робіт, спрямованих на підтримку справності елементів будівель чи заданих параметрів та режимів роботи технічного обладнання. Технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Система технічного обслуговування жилих будинків повинна забезпечувати безпечне та безперебійне функціонування будинків, інженерних мереж та обладнання протягом установленого терміну служби будинку. Згідно п. 2.3.6. Правил №76, заявки на несправність інженерного обладнання або конструкцій повинні розглядатись в день їх надходження. У тих випадках, коли для усунення несправностей необхідний тривалий час, потрібно письмово повідомити заявника про прийняті рішення із зазначенням строку виконання робіт. При цьому термін виконання робіт повторно не продовжується. Не усунення несправностей в установлений термін є невиконанням робіт. Заявки, пов'язані з забезпеченням безпеки проживання, усуваються в терміновому порядку. Згідно Акту від 24.04.2014 року, затвердженого директором КП «Залізничне» Глотовим В.М., 21.04.2014 року в результаті порушення правил та норм користування трубопроводом водовідведення мешканцями житлових квартир сталося засмічення системи каналізації в будинку [ADDRESS], що призвело до залиття квартири [ADDRESS] (а.с.24). З матеріалів справи встановлено та не заперечувалося сторонами по справі, що засмічення(забиття) центральної системи каналізації у спірному будинку було уламками битого скла. Згідно акту відповідача від 24.04.2014 року причиною засмічення системи каналізації було порушення правил та норм користування трубопроводом водовідведення мешканцями житлових квартир , що призвело до залиття кв.[ADDRESS]. Суд погоджується з доводами відповідача про те, що причиною залиття квартири позивача стало засміченість системи каналізації у спірному будинку уламками битого скла. Разом з тим, суд вважає, що відповідальність за шкоду спричинену позивачу внаслідок залиття має нести відповідач, виходячи з наступного. Як встановлено в суді та не заперечувалося представником відповідача, в грудні 2013 року у спірному будинку виникли проблеми зі зливною каналізацією, в результаті чого нечистотами заливало квартиру [ADDRESS], що розташована на 4 поверсі, та відбулось залиття квартир [ADDRESS] та [ADDRESS], що розташовані нижче. З пояснень представника відповідача вбачається, що на той час, за словами працівників КП «Залізничне», причиною могла бути засміченість каналізаційного стояка -труби (лежака,) що розташований в квартирі [ADDRESS]. З матеріалів справи встановлено, що розміщення розвідної центральної каналізаційної системи у спірному будинку, здійснена таким чином, що труби з верхніх поверхів доходять до 2-го поверху та розміщені під стелею ванної кімнати квартири [ADDRESS] горизонтально, тобто міститься перелом труби. Вказані обставини не заперечувалися сторонами по справі та підтверджено показами свідка [PERSON], слюсаря-сантехніка відповідача. Відповідно до п. 5.3.2. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.05р. №76 (далі - Правила №76) щодо розміщення системи каналізаційних стояків передбачено, що розвідні каналізаційні стояки водопровідно-каналізаційної мережі магістральних трубопроводів повинні бути прокладені строго вертикально, без переломів у трубах, а системи в цілому повинні бути герметичні. Оцінюючи матеріали справи, суд вважає, що причиною засмічення системи каналізаційного стояка у спірному будинку та як наслідок залиття квартири позивача відбулося внаслідок порушення технічних норм щодо розміщення центральної каналізаційної системи, яка як зазначено вище, на другому поверсі мала перелом та труби проходили горизонтально. Так, силами відповідача, з дозволу власників квартири [ADDRESS] було демонтовано і замінено частину труби, після чого мережа магістральних трубопроводів була приведена у відповідності до Правил. Посилання відповідача на те, що саме з вини мешканців спірного будинку та порушення правил та норм відбулося залиття квартири позивача, суд вважає недоведеними та не підтвердженими належними доказами по справі. Так, в судовому засіданні представник відповідача не змогла конкретно зазначити, з вини яких саме мешканців спірного будинку було допущено порушення користування трубопроводом водовідведення та як наслідок забиття системи каналізації уламками битого скла, що призвело до залиття квартири позивача. При цьому, суд звертає увагу, що саме на КП «Залізничне» покладено обов'язок обслуговування системи водопроводу та каналізації, а також виконання робіт з ремонту внутрішньо-будинкових водопровідно-каналізаційних систем, в т.ч. і усування засмічення в даних системах. За таких обставин, відповідач, як балансоутримувач, має відповідати за шкоду спричинену неналежним утриманням спірного будинку. Суд вважає встановленим також те, що внаслідок неповного усунення засмічення в каналізаційній системі у спірному будинку від уламків скла, як наслідок засмічення водовідвідної-каналізаційної системи, нечистотами було залито квартиру [ADDRESS], що розташована на 3-му поверсі та на праві власності належить позивачу по справі. Згідно матеріалів справи вбачається, що вода з нечистотами виливалась через ванну та унітаз, та через міжповерхове перекриття заливала квартиру [ADDRESS], що розташована на 2 поверсі цього ж будинку. Вбачається, що мешканці квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] неодноразово зверталися до відповідача щодо необхідності усунення засмічення водопровідно-каналізаційної системи. Про вказані факти було неодноразово повідомлено диспетчера ОДС (Оперативно диспетчерської служби). Відповідно до п.2.9.3. Правил, ОДС веде безперервний контроль за роботою інженерного обладнання, реєструє його роботу у відповідних журналах і негайно усуває несправності й аварії; про всі аварії або перерви в роботі систем водопостачання, каналізації, тепло-, електропостачання терміново повідомляє аварійну службу виконавця послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, а також спеціалізовані організації, які обслуговують ліфти, газове, водопровідно-каналізаційне й інше обладнання. Разом з тим, засмічення водопровідно-каналізаційної системи повторювалося. Так, за період з січня по квітень 2014р. (16.01.2014р., 13.02.2014р., 09.04.2014р., 16.04.2014р, 21.04.2014р., 22.04.2014р.) постійно надавались заявки до системи ОДС, та єдиного програмно-апаратного комплексу (а.с.32, 54). З матеріалів справи вбачається, що на виклики мешканців спірного будинку, зокрема, позивача, приїжджали аварійні бригади для прочищення каналізації, які постійно давали рекомендації КП «Залізничне» про усунення систематичного засмічення каналізації. Дані обставини також підтвердив допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON], який є слюсарем-сантехніком і який зазначив, що він виїжджав на прочищення каналізаційного стояка в будинку [ADDRESS]. Разом з тим, допитаний в судовому засіданні свідок пояснив, що з метою усунення засмічення каналізаційного стояка він відвідував лише квартиру [ADDRESS]. 21.04.2014 року сталося чергове залиття, і зливними масами було залито приміщення кухні, коридору, ванної та туалету квартири [ADDRESS] та через міжповерхове перекриття вода з нечистотами потрапила до кухні, коридору, ванної, туалету та кімнати у квартирі [ADDRESS]. Була викликана аварійна бригада, яка приїхала о 20 год. 30 хв. та усунула засмічення. Разом з тим, вночі на 22 квітня сталося повторне залиття, на що аварійна бригада прочищати труби відмовилась та перекрила водопостачання до будинку. 22.04.2014 року мешканці квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] звернулись до КП «Залізничне» з існуючою проблемою і лише після того, як працівники КП «Залізничне», які розібрали і прочистили каналізаційний стояк в підвалі будинку, витягнувши звідти сторонні предмети (бите скло), водопостачання було відновлено. Після чого, як зазначає представник позивача, у будинку не виникало жодних проблем. Наведені позивачем обставини, зазначені вище, представником відповідача не спростовані. За таких обставин, суд критично оцінює доводи відповідача щодо відсутності підстав для стягнення матеріальної шкоди внаслідок залиття , що сталося 21.04.2014 року. Виходячи з вищенаведеного, суд приходить до висновку, що затоплення квартири позивача сталося з вини відповідача, а саме через те, що не було прочищено каналізацію одразу після викликів 16.01.2014 року, так як це було зроблено 21.04.2014 року, після чого у будинку не виникало жодних проблем. Таким чином, відповідальність за заподіяння шкоди позивачеві має нести саме КП «Залізничне». Згідно Акту від 24.04.2014 року, затвердженого директором КП «Залізничне» В.М. Глотовим, 21.04.2014 року в результаті залиття в квартирі позивача [ADDRESS], виявлені сліди залиття: кухня - підлога (ламінат), коридор - (ламінат). Як вбачається з висновку № 90/14 від 23 липня 2014 р., складеного ФОП «[PERSON]», вартість майнової шкоди, завданої [PERSON] в результаті залиття її квартири [ADDRESS], за ринковими цінами станом на час дослідження, становить 13032,46 грн. (а.с.35-48). Розмір заподіяної матеріальної шкоди відповідач не оспорював, з клопотанням про призначення експертизи з визначення розміру матеріальних збитків, заподіяних позивачеві, не звертався. Таким чином, суд не знайшов обставин, які б дозволяли стверджувати про необґрунтованість, неправильність висновку чи суперечливість його іншим матеріалам справи, а тому суд приймає його до уваги при постановленні даного рішення у справі. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За ст. 192 ЦК України з врахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначаються відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи обставини справи викладені вище, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача в частині стягнення матеріальної шкоди підлягають задоволенню в повному обсязі в сумі 13032,46 гривень. Що стосується вимог позивача про стягнення з відповідача моральної шкоди в розмірі 5 000,00 грн., суд приходить до наступного висновку. Згідно ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, що її завдала, за наявності її вини. Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного суду України від 25 травня 2001 року № 5 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. При визначенні розміру моральної шкоди суд виходить з засад розумності і справедливості незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Суд вважає, що внаслідок залиття її квартири, позивач зазнала моральних страждань. А тому, з урахуванням перенесених моральних страждань, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача [PERSON] моральну шкоду у розмірі 400,00 грн. Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, зокрема, належать: 1)витрати по сплаті судового збору; 2)витрати сторін та їх представників, що пов'язані з явкою до суду; 3) витрати на правову допомогу; 4) витрати, пов'язані із залученням перекладачів, проведенням судових експертиз. Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що сума витрат за проведення оцінки збитків, завданих позивачеві, в розмірі 1000,00 грн., має бути стягнута з відповідача на користь позивача. Разом з цим, суд вважає, що з відповідача на користь позивача відповідно до ст. 88 ЦПК України мають бути стягнуті витрати на оплату судового збору пропорційно до розміру задоволеної частини позивних вимог в сумі 243 грн. 60 коп.

Outcome: partial