Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-02 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення боргу за договором позики. \~ \~ \~ \~В обгрунтування своїх позовних вимог позивач вказала, що 28 грудня 2019 року між нею та відповідачем було укладено договір позики, який був посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Голубом І.В. та зареєстрований у реєстрі за №774. \~ \~ \~ \~У відповідності до договору позикодавець [PERSON] передала позичальнику [PERSON] грошові кошти в сумі 187500 грн., що є еквівалентом 7500,00 доларів США, Позичальник зобов?язувався повернути ці кошти до 28.06.2020р. (п.2 договору). \~ \~ \~ \~У вказаний в договорі термін відповідач позику не повернув, тому сума основного боргу за вказаним договором позики становить 210904,50 грн. (7500,00 доларів США за курсом НБУ на дату подання позовної заяви 28,1206 за 1$). Крім того, у відповідності до ст.1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. \~ \~ \~ \~Заборгованість не була погашена, тому розрахунок відсотків здійснюється до дати подання до суду позовної заяви за формулою: кількість днів користування позикою х ставка НБУ : 366 днів х заборгованість 7500,00 $ CША. \~ \~ \~ \~З 28.12.2019р. по 30.01.2020р. 13,5%, кількість днів 33, сума відсотків 91,29$ США; \~ \~ \~ \~з 31.12.2020р. по 12.03.2020р. 11,0%, кількість днів 43, сума відсотків 99,93$ США; \~ \~ \~ \~з 13.03.2020р. по 23.04.2020р. 10,0%, кількість днів 43, сума відсотків 88,11$ США; \~ \~ \~ \~з 24.04.2020р. по 11.06.2020р. 8,0%, кількість днів 50, сума відсотків 81,97$ США; \~ \~ \~ \~з 12.06.2020р. по 11.11.2020р. 6,0%, кількість днів 152, сума відсотків 186,89$ США. \~ \~ \~ \~Всього відсотків 545,19$ США, що складає 15331,07 грн. за курсом НБУ на дату подання позовної заяви 28,1206 за 1$. \~ \~ \~ \~У відповідності\~до ст.625\~ЦК України з відповідача підлягають стягненню 3% річних від простроченої суми заборгованості за період з 28.06.2020р. по 11.11.2020р. 135 днів. Розмір 3% річних: 210904,50 грн. х 3% : 366 х 135 = 2333,78 грн. За вказаних обставин позивач звернулася до суду з позовною заявою та просила стягнути з відповідача: заборгованість за договором позики в сумі 210904,50 грн., відсотки за користування позикою в мусі 15331,07 грн., 3% річних в сумі 2333,78 грн. Ухвалою суду від 30 грудня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. \~ \~ \~ \~У судове засіданні позивач [PERSON] не з`явилася. При цьому її представником адвокатом Кокоревим Е.О. до суду подано заяву, в якій він позовні вимоги [PERSON] підтримав повністю, просив їх задовольнити та розглядати справу за його відсутності та відсутності позивача. \~ \~ \~ \~У судове засідання відповідач [PERSON] не з`явився по невідомих суду причинах, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином судовою повісткою з поштовим повідомленням та шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті суду. \~ \~ \~ \~Ч.1 ст.120 ЦПК України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом. \~ \~ \~ \~На підставі\~ч.ч.1,2\~ст.121\~ЦПК України\~суд має\~встановлювати розумні\~строки для\~вчинення процесуальних\~дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства. Таким чином,\~суд дійшов\~висновку про\~відсутність поважних\~причин неявки\~у судове\~засідання відповідача,\~а тому вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку. Згідно із ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизначених або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч.1 ст.5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. \~ \~ \~ \~Згідно частин 1, 2 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. \~ \~ \~ \~У відповідності до положень ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Положеннями ч.1 ст.19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. \~ \~ \~ \~Що стосується договору позики. \~ \~ \~ \~28 грудня 2019 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір позики, який був посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Голубом І.В. та зареєстрований у реєстрі за №774. \~ \~ \~ \~У законодавстві\~поняття позики\~знайшло своє\~відображення в\~положенні ст.1046\~ЦК України,\~яким визначено,\~що за\~договором позики\~одна сторона\~(позикодавець)\~передає у\~власність другій\~стороні (позичальникові)\~грошові кошти\~або інші\~речі,\~визначені родовими\~ознаками,\~а позичальник\~зобов`язується\~повернути позикодавцеві\~таку ж\~суму грошових\~коштів (суму\~позики)\~або таку\~ж кількість\~речей того\~ж роду\~та такої\~ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч.1 ст.1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Це свідчить про те, що письмова форма договору позики є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику. \~ \~ \~ \~Статтею 202 ЦК визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). \~ \~ \~ \~Відповідно до ч.ч.1 та 2 ст.207 ЦК правочин уважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин уважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). \~ \~ \~ \~Договір позики є одностороннім договором, оскільки після укладення цього договору всі обов`язки за ним, у тому числі повернення предмета позики або визначеної кількості речей того ж роду та такої ж якості, несе позичальник, а позикодавець набуває за цим договором тільки права. \~ \~ \~ \~Отже, досліджуючи договори позики, необхідно виявляти їх справжню правову природу, незважаючи на найменування документа, і залежно від установлених результатів робити відповідні правові висновки. \~ \~ \~ \~Крім того, ч.1 ст.1049 ЦК передбачено, що позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. \~ \~ \~ \~ Таким чином, договір позики, що підтверджує боргове зобов`язання, має містити умови отримання позичальником в борг грошей із зобов`язанням їх повернення та дати отримання коштів. \~ \~ \~ \~У відповідності до п.1 договору позикодавець [PERSON] передала у власність позичальникові [PERSON] грошові кошти в сумі 187500 грн. для особистих потреб (що є еквівалентом 7500,00 доларів США за комерційним курсом, встановленим за домовленістю сторін), а позичальник зобов?язується повернути вищевказану суму грошей на умовах, передбачених цим договором. Вищевказані гроші одержані позичальником повністю до підписання цього договору. Строк повернення позики - до 28.06.2020р. (п.2 договору). Гроші повинні бути повернуті з урахуванням індексації на момент повернення боргу (п.4 договору). \~ \~ \~ \~Отже, договір позики укладений у письмовій формі і його зміст відповідає вимогам чинного законодавства та є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику,\~передбачених ст.1046 ЦПК України, а саме: «Договір позики\~є укладеним\~з моменту\~передання грошей\~або інших\~речей,\~визначених родовими\~ознаками.»\~та вчинення\~правочину у\~письмовій формі,\~що передбачено\~ч.2\~ст.207\~ЦПК України,\~а саме: «Правочин уважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами)». За змістом ст.ст.526, 527 ЦК України належним виконанням зобов`язання є, зокрема, виконання його належними сторонами або уповноваженими особами, під якими слід розуміти будь-яку особу, яка має повноваження сторони зобов`язання, про що може бути зазначено у договорі або виданій відповідно до закону довіреності. \~ \~ \~ \~Відповідач відзив на позовну заяву не подав та не надав суду належних та допустимих доказів щодо повернення [PERSON] \~боргу, не з?явився на виклик до суду жодного разу без поважних причин, що свідчить про невиконання ним зобов`язань, передбачених договором позики від 28.12.2019р., тому до стягнення підлягає заборгованість за тілом договору позики в сумі 187500,00 грн. Нормою ч.1 ст.1050 ЦК України передбачено, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625\~цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до\~статей 549-552\~цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. \~ \~ \~ \~Стосовно відсотків за користування сумою позики та 3% річних, суд зазначає наступне. За змістом ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Передбачене у цій нормі право сторін на встановлення умов оплати за користування позикою з урахуванням норм ст.6, ч.1 ст.627 ЦК України слід розуміти як право сторін на визначення саме розміру процентів та порядку їх сплати, а не обрання ними іншого способу оплати (наприклад, у твердій грошовій сумі безвідносно до суми боргу), оскільки закон ст.ст.536, 1048 ЦК України визначає, що плата за користування чужими грішми встановлюється і нараховується у вигляді процентів на основну суму боргу. \~ \~ \~ \~Згідно розрахунку вказаного у позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача відсотки за користування позикою до дати подання до суду позовної заяви за формулою: кількість днів користування позикою х ставка НБУ : 366 днів х заборгованість 7500,00 $ CША. \~ \~ \~ \~З 28.12.2019р. по 30.01.2020р. 13,5%, кількість днів 33, сума відсотків 91,29$ США; \~ \~ \~ \~з 31.12.2020р. по 12.03.2020р. 11,0%, кількість днів 43, сума відсотків 99,93$ США; \~ \~ \~ \~з 13.03.2020р. по 23.04.2020р. 10,0%, кількість днів 43, сума відсотків 88,11$ США; \~ \~ \~ \~з 24.04.2020р. по 11.06.2020р. 8,0%, кількість днів 50, сума відсотків 81,97$ США; \~ \~ \~ \~з 12.06.2020р. по 11.11.2020р. 6,0%, кількість днів 152, сума відсотків 186,89$ США. \~ \~ \~ \~Всього відсотків 545,19$ США, що складає 15331,07 грн. за курсом НБУ на дату подання позовної заяви 28,1206 за 1$. Суд не погоджується з розрахунком відсотків, поданим позивачем у позовній заяві, так як позивач здійснив розрахунок відсотків у доларах США, а не у національній валюті України у гривнях, при тому, що позику позивач надав відповідачу у гривнях, а не у іноземній валюті. Аналіз норм ст.99 Конституції України, ст.ст.192, 533 ЦК України дає підстави для висновку про те, що незалежно від валюти боргу (тобто грошової одиниці, в якій визначена сума зобов`язання) валютою платежу, тобто засобом погашення грошового зобов`язання і його виконання є національна валюта України гривня. Відповідно у національній валюті України підлягають обчисленню і стягненню і інші складові грошового зобов`язання (пеня, штраф, неустойка, проценти) та виплати, передбачені ст.625 ЦК України. \~ \~ \~ \~Подібний висновок зроблено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.01.2019р. у справі №373/2054/16-ц , провадження №14-446цс18. \~ \~ \~ \~Ч.1 ст.1050 ЦК України передбачено, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625\~цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до\~статей 549-552\~цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу. Оскільки договором позики від 28.12.2019р. розмір відсотків не встановлений, то за приписами\~ч.2\~ст.625\~ЦК України\~боржник,\~який прострочив\~виконання грошового\~зобов`язання,\~на вимогу\~кредитора зобов`язаний\~сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. З урахуванням норм чинного законодавства суд вважає за необхідне провести розрахунок відсотків у національній валюті України у гривні. Так як заборгованість не була погашена, тому розрахунок відсотків здійснюється до дати подання до суду позовної заяви за формулою: кількість днів користування позикою х ставка НБУ : 366 днів х заборгованість 187500,00 грн. \~ \~ \~ \~З 28.12.2019р. по 30.01.2020р. 13,5%, кількість днів 33, сума відсотків 2288,53 грн.; \~ \~ \~ \~з 31.12.2020р. по 12.03.2020р. 11,0%, кількість днів 43, сума відсотків 2423,16 грн.; \~ \~ \~ \~з 13.03.2020р. по 23.04.2020р. 10,0%, кількість днів 43, сума відсотків 2202,87 грн.; \~ \~ \~ \~з 24.04.2020р. по 11.06.2020р. 8,0%, кількість днів 50, сума відсотків 2049,18 грн.; \~ \~ \~ \~з 12.06.2020р. по 11.11.2020р. 6,0%, кількість днів 152, сума відсотків 4672,13 грн. \~ \~ \~ \~Всього відсотків 13635,87 грн. \~ \~ \~ \~У відповідності\~до ст.625\~ЦК України з відповідача підлягають стягненню 3% річних від простроченої суми заборгованості за період з 28.06.2020р. по 11.11.2020р. 135 днів. Розмір 3% річних: 187500,00 грн. х 3% : 366 х 135 = 2074,80 грн. \~ \~ \~ \~Отже, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача: 187500,00 грн. основного боргу, 13635,87 грн. відсотків за користування позикою та 3% річних в сумі 2074,80 грн. Згідно статті\~76\~ЦПК України,\~ доказами є\~будь-які\~дані,\~на підставі\~яких суд\~встановлює наявність\~або відсутність\~обставин (фактів),\~що обґрунтовують\~вимоги і\~заперечення учасників\~справи,\~та інших\~обставин,\~які мають\~значення для\~вирішення справи. Відповідно до частини 2 статті 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Статтею 79 ЦПК України передбачено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~частини 1\~статті 80\~ЦПК України,\~достатніми є\~докази,\~які у\~своїй сукупності\~дають змогу\~дійти висновку\~про наявність\~або відсутність\~обставин справи,\~які входять\~до предмета\~доказування. \~ \~ \~ \~Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності\~до ч.ч.1,2,3\~ст.89\~ЦПК України\~суд оцінює\~докази за\~своїм внутрішнім\~переконанням,\~що ґрунтується\~на всебічному,\~повному,\~об`єктивному та\~безпосередньому дослідженні\~наявних у\~справі доказів. Жодні\~докази не\~мають для\~суду заздалегідь\~встановленої сили.\~Суд оцінює\~належність,\~допустимість,\~достовірність кожного\~доказу окремо,\~а також\~достатність і\~взаємний зв`язок\~доказів у\~їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У відповідності до ч.ч.1,5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Враховуючи встановлені обставини, оцінивши наявні в матеріалах справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог. У відповідності до ст.133 ЦПК України судові витрати\~складаються з\~судового збору\~та витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи. Розмір\~судового збору,\~порядок його\~сплати,\~повернення і\~звільнення від\~сплати встановлюються\~законом. До\~витрат,\~пов`язаних з\~розглядом справи,\~належать витрати: 1)\~на професійну\~правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3)\~пов`язані з\~витребуванням доказів,\~проведенням огляду\~доказів за\~їх місцезнаходженням,\~забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Відповідно до п.3 ч.2 ст.141 ЦПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Статтею 141 ЦПК України встановлено порядок розподілу судових витрат між сторонами. При зверненні до суду з позовною заявою позивачем [PERSON] був сплачений судовий збір в сумі 2290 грн. 31 коп., що підтверджується дублікатами квитанцій ПАТ КБ «Приватбанк» №0.0.1898530552.1 від 09.11.2020р. та №0.0.1900757104.1 від 11.11.2020р. Оскільки судовий збір, сплачений за мінімальною ставкою, з урахуванням заявленого розміру стягнення заборгованості з відповідача на користь позивача підлягає стягненню вся сума сплаченого судового збору, тобто 2290 грн. 31 коп. На \~підставі \~викладеного \~та \~

Outcome: partial