Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-04 00:00:00

\~ \~ \~ \~ Позивач\~[PERSON]\~звернулася до\~суду з\~позовом до\~відповідача [PERSON]\~ сільської ради Томаківського району\~ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері [PERSON], яка померла 04 грудня 2017 року. \~ \~ \~ \~Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 04 грудня 2017 року, в м. Дніпро Дніпропетровської області, померла її мати [PERSON]. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 1,785 гектарів, розташована на території Зорянської сільської ради Томаківського району Дніпропетровської області, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, належну їй на підставі Державного акта на право приватної власності на землю серії ІV-ДП № 025005. Проте у неї був відсутній зазначений правовстановлюючий документ на спадкове майно у вигляді земельної ділянки, який вона виявила вдома тільки в червні 2018 року. Тобто з цього моменту їй стало відомо про спадкове майно і відповідно підстави, для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та її оформлення, у неї виникли саме з цієї дати. Тому, в кінці червня 2018 року, вона звернулася до Приватного нотаріуса Томаківського нотаріального округу Дніпропетровської області [PERSON], з наміром прийняти спадщину. Проте нею вже було пропущено строки для прийняття спадщини, передбачені ч. 1 ст. 1270 ЦК, а саме шість місяців від моменту відкриття спадщини. У звязку з чим постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05.07.2017 року, нотаріус відмовив їй в видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на зазначене нерухоме майно та рекомендував звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно вона\~раніше не\~зверталася з\~заявою про\~прийняття спадщини\~через свою\~правову необізнаність\~та неможливість\~своєчасно знайти\~правовстановлюючі документи,\~які необхідні\~для звернення\~до нотаріусу\~та її\~проживання в\~іншому місті,\~що,\~вважає,\~можливо визнати\~за поважну\~причину пропуску\~неюстроку для прийняття спадщини, незалежну від її внутрішнього волевиявлення. Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини пропущено нею з поважних, не залежних від її волі та її волевиявлення причин, так як вона вважала що відсутнє спадкове майно, право на яке вона може успадкувати. Також пропущений строк є незначним та складає буквально два тижні, що також є підтвердженням її волевиявлення прийняття спадщини. Представник позивача подав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивача, при цьому позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не зявився, але подав до суду також письмову заяву про розгляд справи за його відсутності, при цьому зазначено, що проти позовних вимог не заперечують. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані позивачем докази в їх сукупності, суд вважає, що даний позов підлягає задоволенню, так як знайшов своє підтвердження матеріалами справи, що підтверджують вказані факти та викладені правовідносини. Зі \~свідоцтва про\~смерть спадкодавця\~[PERSON],\~ серії\~І-КИ\~№ 780078,\~ виданого\~Марганецьким міським\~відділом \~ДРАЦС \~Головного територіального\~управління юстиції\~у Дніпропетровській\~області \~вбачається,\~що остання\~дійсно померла\~ 04\~грудня 2017\~р.,\~ актовий запис № 741 від 06.12.2017 р. Ступінь родинного звязку позивача у справі\~зі спадкодавцем [PERSON]\~ підтверджується свідоцтвом про народження серії ІІІ-ЯР № 638521 та Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00015877425 від 07.10.2015 року, зі змісту якого вбачається, що позивач змінила прізвище з «Беличенко»\~на «Кліщева». Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 1,785 гектарів, розташована на території Зорянської сільської ради Томаківського району Дніпропетровської області, передану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, належну їй на підставі Державного акта на право приватної власності на землю серії ІV-ДП № 025005, копію якого додано до матеріалів справи. Приватний нотаріус відмовив позивачу у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], оскільки нею пропущений строк для її подачі, передбачений ч.1 ст. 1272 ЦК України, що підтверджується доданою до матеріалів справи копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05.07.2018 р. З повідомлення приватного нотаріуса Томаківської районного нотаріального округу Дніпропетровської області від 06.08.2018\~р.\~№ 722/02-14,\~ та з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 52863493 від 06.08.2018 р. вбачається, що після смерті [PERSON] була заведена спадкова справа № 95/2018, копія якої направлена на адресу суду і знаходиться в матеріалах справи. З копії спадкової справи суд вбачає, що до нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, яка відкрилася після смерті \~[PERSON], окрім позивача ніхто не звертався. Як зазначає позивач, що строк для прийняття спадщини пропущено нею з поважних, не залежних від її волі та її волевиявлення причин, так як вона вважала що відсутнє спадкове майно, право на яке вона може успадкувати. У позивача був відсутній вищевказаний правовстановлюючий документ на спадкове майно у вигляді земельної ділянки, який вона виявила вдома тільки в червні 2018 року. Тобто з цього моменту їй стало відомо про спадкове майно і відповідно підстави, для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та її оформлення, у неї виникли саме з цієї дати. Як зазначає позивач, вона раніше не зверталася з заявою про прийняття спадщини через свою правову необізнаність та неможливість своєчасно знайти правовстановлюючі документи, які необхідні для звернення до нотаріусу та її проживання в іншому місті. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). З огляду на вищевикладене, суд вважає причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини поважними і обєктивними, що підтверджується вищевказаними документами. Виходячи з вищевикладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов'язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і, кінцево, дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщин, згідно ст.1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкодавця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред'явлення нею позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені положення у повній мірі відповідають Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12, яка за\~ст. 360-7 ЦПК України\~є обов'язковою для судів. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. \~ \~ \~ \~ Суд вважає доцільним для позивача визначити такий строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, терміном два місяці з моменту набрання рішенням законної сили. Статтею 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позивач просить судовий збір зарахувати до держави, звільнивши відповідача від сплати на його користь, тому суд вважає можливим звільнити відповідача від відшкодування витрат та залишити сплачений судовий збір на користь держави. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного, та

Outcome: approved