Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-28 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернулася до суду з позовом, в якому просить: зобов'язати [PERSON] не чинити їй та членам її сім'ї перешкод у користуванні належною їй часткою житлового будинку, надвірними будівлями та земельною ділянкою; встановити між нею та [PERSON] порядок користування житловим будинком, надвірними будівлями та земельною ділянкою, що знаходяться у [ADDRESS] за таким варіантом: - майно, яке знаходиться в житловому будинку: [PERSON] виділити в користування: кімнату (1-6) площею 9,30 кв.м., кімнату (1-7) площею 11,20 кв.м., ванну кімнату(1-5) площею3,30 кв.м., приміщення (1-8) площею 19,20 кв.м. [PERSON] виділити в користування: приміщення (1-2) площею 8,80 кв.м., приміщення (1V) площею 4,20 кв.м., приміщення (1-4) площею 6,30 кв.м., веранду (а) площею 5,70 кв.м., веранду відкриту (а-1) площею5,0 кв.м., приміщення (1-3) площею10,90 кв.м. - по напівпідвалу житлового будинку: [PERSON] виділити в користування: приміщення (II) площею 19,30 кв.м. та приміщення (III) площею 11,80 кв.м.. [PERSON] виділити в користування: приміщення (I) площею 6,20 кв.м., приміщення (1-1) площею 19,40 кв.м.; - по надвірним будівлям: [PERSON] виділити в користування: гараж (літ. «В») площею 16,50 кв.м. та сарай (літ. «Б») площею 6,50 кв.м.; [PERSON] виділити в користування: сарай (літ. «З») площею 4,90 кв.м., сарай (літ. «И») площею 8,6 кв.м.; - колонку питну (літ. «К»), погріб літ.(Д), літню кухню (літ. «Г»), огорожу(1-11) замощення (12), навіс (літ. «Л»), вбиральня (літ. «Е»), душ (літ. «Ж») залишити між нею та [PERSON] в загальне користування; - виділити в користування їй та [PERSON] в рівних долях по 427,50 кв.м з земельної ділянки, розміром 855 кв.м; вселити її та членів її сім'ї у виділену їй в користування частку житлового будинку по [ADDRESS]; стягнути з відповідача [PERSON] понесені судові витрати. В обґрунтування позову [PERSON] вказувала, що після набуття нею право власності на 1/2 частину житлового будинку [ADDRESS], у неї виникають постійні сварки з сестрою, [PERSON], якій належить інша половина будинку, з приводу користування будинком і земельною ділянкою. Сестра фактично володіє та користується всім житловим будинком, змінила замок на вхідних дверях в будинок та постійно вчиняє з нею сварки. Це змушує її, позивача, проживати з неповнолітніми дітьми в літній кухні, яка не пристосована для проживання людей. Така поведінка відповідача порушує її права, як власника, щодо користування житловим будинком та зумовлює необхідність звернення до суду з вимогою про встановлення порядку користування майном і вселенням в житловий будинок. Відповідач [PERSON], не погоджуючись з вимогами позивача, подала зустрічний позов, в якому просить: визначити порядок користування належною їй 1/2 частиною житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS]; визначити порядок користування земельною ділянкою між співвласниками, виділивши їй в користування земельну ділянку в розмірі 1/ частини загальної площі земельної ділянки, що знаходиться за адресою: [ADDRESS]; стягнути з [PERSON] понесені судові витрати. В обґрунтування зустрічного позову [PERSON] вказувала, що тривалий час проживає в житловому будинку [ADDRESS] та користується приміщеннями: передня 1-9, коридор 1-2, коридор 1-3, житлова кімната 1-8, кухня 1-1, сіни І. Після набуття нею право власності на 1/2 частину житлового будинку [ADDRESS], вона пропонувала сестрі, [PERSON], поділити приміщення в будинку таким чином, щоб сестра облаштувала окремий вихід з будинку, та в подальшому проживала в окремій його частині. Але [PERSON] не погоджується на таку пропозицію, порушує принцип добросусідства та її право на використання тих приміщень в будинку, які займає її сім'я. Тому вона, [PERSON], вважає за необхідне визначити порядок користування житловим будинком та надвірними будівлями, але з урахуванням усталеного порядку користування. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити, проти вимог за зустрічним позовом [PERSON] заперечувала. В доповнення до обставин, викладених в позові, позивач пояснила, що проживала в спірному будинку разом з дітьми з 2009 року, коли ще була жива мати, та займала в будинку кімнати 1-6 та 1-7. В той час сестра проживала в кімнаті 1-8. Після смерті матері сестра, [PERSON], почала вороже ставитися до неї та її цивільного чоловіка, заперечувала проти спільного використання входу до будинку. Через це вона змушена була перейти жити в літню кухню. Згодом сестра взагалі заборонила їй входити до житлового будинку, перекрила дверний отвір в її кімнати фанерою, через що вона не може ані зайти в кімнати для проживання, ані скористатися меблями та речами, які знаходяться в шафах, та навіть зрізала систему опалення в її частині будинку. Також в своїх поясненнях [PERSON] наполягала на необхідності ізольованого проживання від сестри В судовому засіданні відповідач [PERSON], вимоги за зустрічним позовом підтримала, проти первісного позову [PERSON] заперечувала з тих підстав, що вона проживає в тих кімнатах і використовує в житловому будинку ті приміщення, які були визначені для неї ще за життя матері. З надвірних будівель вона використовує лише гараж, в якому зберігає свої речі. Її не влаштовує спосіб життя сестри, [PERSON], тому неодноразово вимагала, щоб та відділилася та проживала в окремій частині будинку з власним входом. Але сестра самостійно вирішила перейти жити до літньої кухні, таким чином переклавши на неї весь тягар по утриманню будинку. Через це, два роки тому, вона закрила прохід до частини будинку, де проживала сестра, а в жовтні 2014 року ще й зрізала систему опалення, аби зекономити на оплаті за газ. Оскільки сестра не бажає зробити окремий вхід до будинку, вона не дозволяє їй проходити по через свої кімнати. В судовому засіданні, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи і подані сторонами докази, суд встановив наступне. Спірним є житловий будинок [ADDRESS]. Власниками будинку в рівних частках, по 1/2, є: [PERSON] - на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Другою Державної нотаріальною конторою Харківського району Харківської області від 28 грудня 2010 року за № 2-1369; і [PERSON] - підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Другою Державної нотаріальною конторою Харківського району Харківської області від 28 грудня 2010 року за № 2-1358. Домоволодіння розташовано на земельній ділянці площею 855 кв.м. та, згідно з технічним паспортом, виготовленим КП «Люботинське БТІ» станом на 12 лютого 2015 року, складається з наступних будівель і споруд: житловий будинок літ. «А-1» з прибудовою літ. «А1-1», напівпідвалом «аппд», сіньми літ. «а», верандою літ. «а1»; сараї літ. «Б», «З» і «И», гараж літ. «В», літня кухня літ. «Г» з тамбуром літ. «г», погреб літ. «Д», вбиральня літ. «Е», душ літ. «Ж», навіс «Л» і «Н», питна колонка літ. «К», огорожа № 1-11. Сторонами у справі підтверджується ті обставини, що після смерті матері, [PERSON], якій будинок належав на праві власності в цілому, [PERSON] користується в житловому будинку наступними приміщеннями: передня 1-9 площею 4,20 кв.м, коридор 1-2 площею 8,80 кв.м, коридор 1-3 площею 10,80 кв.м, житлова кімната 1-8 площею 19,20 кв.м, кухня 1-1 площею19,60 кв.м, сіни «І» площею 6,20 кв.м, а також використовує гараж літ. «В»; а позивач [PERSON] використовувала в житловому будинку житлову кімнату 1-4 площею 6,40 кв.м, ванну 1-5 площею 3,30 кв.м, кухню 1-6 площею 14,50 кв.м, житлову кімнату 1-7 площею 11,20 кв.м, сарай «ІІ» площею 19,30 кв.м, сарай «ІІІ» площею 11,80 кв.м, а також використовує літню кухню літ. «Г» за тамбуром літ. «г». Ст. 358 ЦК України встановлює, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою; співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їх спільною частковою власністю. Натомість, кожен з співвласників має право на надання йому у користування та володіння тієї частини спільного майна у натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. З іншого боку, ст. 367 ЦК України передбачає можливість поділу в натурі між співвласниками майна, що є у спільній частковій власності, за домовленістю між ними; у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Згідно ст.ст. 10, 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, для чого роз'яснює сторонам їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом. Відповідно до положень ст. 11 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих особами, що беруть участь у розгляді справи, доказів. В позовних вимогах за первісним і зустрічним позовами сторони, [PERSON] і [PERSON], просять визначити порядок користування житловим будинком з надвірними будівлями і земельною ділянкою, посилаючись при цьому на ст. 358 ЦК України. Але фактично в своїх позовах сторони виклали обставини, які свідчать про їх намір здійснити поділ спірного домоволодіння з метою домогтися ізольованого проживання в окремих частинах будинку. Як під час проведення попереднього судового засіданні, так і до початку судового розгляду сторонам у справі судом було неодноразово роз'яснено про суперечливість заявлених ними вимог з обставинами, якими такі вимоги обґрунтовуються, з огляду на цілі, які вони бажають досягти за результатами судового розгляду, та відмінності між визначення порядку користування спільною частковою власністю і її поділом в натурі. Але кожна зі сторін, будучі поінформованою про спосіб внесення змін і доповнень до предмету позову та здійснення за необхідності доплати судового збору, висловила суду про намір захищати свої права та інтереси в межах заявлених позовних вимог. Ухвалою суду від 28 травня 2015 року за клопотанням сторін призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої було доручено експертам Харківського НДІСЕ ім. заслуженого професора М.С. Бокаріуса. Згідно з висновком судової будівельно-технічної експертизи № 5936/7565/7566 від 28 вересня 2015 року, виходячи із поставлених сторонами запитань, запропоновано чотири варіанти поділу домоволодіння [ADDRESS] з відступом від ідеальних часток співвласників житлового будинку, в тому числі з урахуванням фактичного використання співвласниками приміщень у житловому будинку (четвертий варіант розподілу). Під час дослідження висновку експерта судом з'ясовано, що всі чотири варіанти поділу житлового будинку є тотожними, та передбачають необхідність здійснення переобладнань, переважно в тій частині будинку, де проживала [PERSON] Серед запропонованих чотирьох варіантів порядку користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: [ADDRESS], лише третій передбачає можливість виділення у користування сторін земельних ділянок за принципом ізольованості. Але при такому варіанті всі надвірні будівлі і споруди залишаться у володінні та користуванні співвласника [PERSON], проти чого вона заперечувала в судовому засіданні. Інші варіанти (перший, другий і четвертий) порядку користування земельною ділянкою передбачають, що частина земельної ділянки залишиться у спільному користуванні між співвласниками. До того ж четвертий варіант розрахований експертом у повній відповідності до порядку користування земельною ділянкою та надвірними будівлями, запропонованого позивачем [PERSON] в позовних вимогах. Але позивач [PERSON], надаючи перевагу четвертому варіанту розподілу домоволодіння, не погодилась з тим, що частина подвір'я залишається у спільному користуванні, що раніше призводило до конфліктних ситуацій з сестрою, та тим, які переобладнання в будинку необхідно буде виконати. За клопотанням сторін в судовому засіданні експерт [PERSON], яка дала висновок, роз'яснила, що дослідження були проведені нею у відповідності до поставлених питань та з урахуванням інформації сторін про приміщення і будівлі, які ними використовуються; будь-який інший, альтернативний варіант поділу будинку фактично неможливий, оскільки суперечитиме будівельним нормам або потребуватиме перебудову несучих конструктивних елементів будинку. Крім цього, судовий експерт [PERSON] акцентувала увагу сторін на тому, що перед нею не ставили питання про визначення порядку користування житловим будинком. На відміну від поділу домоволодіння, при такому варіанті дослідження визначають житлові кімнати, які залишаться у користуванні сторін, та визначають кімнати або приміщення, якими співвласники будуть користуватися спільно для проходу у відокремлені житлові кімнати. При цьому також залишаються спільними вхідні приміщення, кухня і санвузол в будинку. З огляду на викладені вище обставини, суд приходить до висновку про те, що сторонами не надані належні докази на підтвердження можливості визначення порядку користування житловим будинком та земельною ділянкою. З іншого боку, вимоги про здійснення поділу житлового будинку або виділу частки в житловому будинку жодною зі сторін не заявлялись, а самостійно суд не вправі вирішити справу у такий спосіб. Тому в задоволенні первісного позову в цій частині та зустрічного позову в повному обсязі суд відмовляє. Щодо інших вимог [PERSON] за первісним позовом суд зазначає наступне. Відповідно до ст.ст. 319, 321 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд; право власності є непорушним і ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS], є співвласником спірного житлового будинку та проживає в ньому разом зі своїми дітьми - [PERSON], [INFO], і [PERSON], [INFO] Відповідач [PERSON] перешкоджає [PERSON], у доступі до житлового будинку для проживання та використання власних речей, а також обмежує позивача у праві користуванні земельною ділянкою. Тому суд задовольняє первісний позов [PERSON] про вселення її разом з дітьми у житловий будинок та вважає за необхідне зобов'язати відповідача у подальшому не чинити перешкод позивачу у користуванні житловий будинком та земельною ділянкою. На підставі викладеного,

Outcome: partial