Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача про усунення перешкод у здійсненні права власності, виселення та зняття з реєстраційного обліку, вказуючи, що 24.06.2015 р. вона отримала у спадщину 63/100 частин житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходяться за адресою: м.Харків, вул..Відродження, 17, після смерті батька сторін [PERSON] Вказана частина домоволодіння є повноцінним ізольованим житлом, в якому проживає та зареєстрована відповідач з двома неповнолітніми дітьми [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO]. Питання проживання в цьому будинку відповідач з позивачем не погоджувала. Через складні конфліктні відносини з нею позивач змушена не проживати у належному їй будинку та винаймати інше житло, оскільки їх спільне проживання неможливе. Такі самі гострі конфліктні відносини у відповідача були і з батьком, який усунув її від спадкування. Відповідач не є членом сімї позивача, від укладання договору найму житла ухиляється. Проживання та реєстрація в спірному будинку відповідача та її дітей перешкоджає позивачеві у здійсненні її права власності. Просить суд усунути перешкоди у здійсненні належного позивачеві права власності, визнати відповідача та її дітей такими, що втратили право користування житловими приміщеннями 63/100 частин житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходяться за адресою: м.Харків, вул..Відродження, 17, виселити їх зняти з реєстраційного обліку. Відповідач [PERSON] звернулась до суду із зустрічним позовом про встановлення сервітуту, в якому вказала, що у спірному будинку вона зареєстрована та проживає з 06.05.2004 р. Крім того, в будинку зареєстровані та проживають її діти, іншого житла вона та її діти не мають. Вона сплачує платежі по утриманню будинку. Перешкод щодо проживання та користування будинком вона позивачеві не чинить. Просить суд встановити сервітут їй та неповнолітнім [PERSON] і [PERSON], шляхом визнання права постійного проживання та користування 63/100 частинами житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходяться за адресою: м.Харків, вул..Відродження, 17. В судовому засіданні [PERSON] та її представники [PERSON], [PERSON] позовні вимоги підтримали, зустрічний позов не визнали. При цьому [PERSON] пояснила, що вона має намір розпорядитись належними їй 63/100 частинами спірного домоволодіння, продавши його для придбання окремого житла для своєї сімї, для матері, яка також зареєстрована, але не мешкає у будинку, та для сина відповідача [PERSON] Відповідач не допускає у будинок ані позивача, ані техніка БТІ для складання технічного паспорту, ані потенційних покупців для огляду. Відповідач не сплачує вартість спожитого природного газу, заборгованість становить 8180,54 грн. Представник [PERSON]- [PERSON] в судовому засіданні зустрічний позов підтримала, первісні позовні вимоги не визнала. Пояснила, що перешкод у користуванні будинком відповідач не чинить. Вона користується двома житловими кімнатами з чотирьох, відповідно, позивач та їх мати можуть користуватись іншими двома житловими кімнатами. Крім того, відповідач сплачує комунальні послуги. Представники третіх осіб в судове засідання не зявились, просили про розгляд справи у їх відсутність, що суд вважає за можливе. Дослідивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку. Згідно ст.150 ЖК України, ст.319 ЦК України, громадяни, що мають у приватній власності квартиру або її частину, користуються нею для особистого проживання і проживання членів сім*ї і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд, користуватися і володіти нею. Власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, що передбачено ст.391 ЦК України, Статтею 116 ЖК України передбачено, що, якщо наймач, члени його сім'ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення. В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] є власником 63/100 частин житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться за адресою: м.Харків, вул..Відродження, 17., на підставі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 24.06.2015 р. (а.с.7, 160). Попередній власник спірного нерухомого майна, спадкодавець [PERSON], який помер 06.12.2014 р. (а.с.84), є батьком сторін. В спірному будинку зареєстровані, але не мешкають в ньому, позивач [PERSON], її син неповнолітній [PERSON], [INFO], та мати сторін [PERSON] Крім того, за вказаною адресою зареєстрована відповідач [PERSON] (а.с.12), яка мешкає в будинку разом з чоловіком [PERSON] та дітьми: [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], що підтверджується карткою реєстрації [PERSON] (а.с. 19, 20, 21). Як вбачається з довідки про склад сімї, станом на 03.09.2015 р. діти відповідача не були зареєстровані у спірному будинку, тобто вони були зареєстровані вже після переходу права власності до позивача [PERSON], але без згоди позивача, за місцем реєстрації їх матері. Крім того, у картці реєстрації [PERSON] міститься відмітка особи, яка здійснювала реєстрацію дітей, про здійснення такої реєстрації без будинкової книги, тобто без згоди власника нерухомого майна, що не оспорювалось і представником відповідача у судовому засіданні (а.с. 21). Фактично позивач [PERSON] мешкає без реєстрації за адресою: м.Харків, пр..Тракторобудівників, б.102-Б кв.109, на підставі договору найму житлового приміщення від 01.11.2014 р. (а.с.28). Заборгованість по оплаті за природний газ за адресою: м.Харків, вул..Відродження, 17, станом на 01.06.2016 р. становить 8\~180,54 грн., що підтверджується довідкою ТОВ «Харківгаззбут». Доводи представника відповідача щодо сплати відповідачем витрат на утримання будинку нічим не підтверджені. З метою досудового врегулювання спору 01.09.2015 р. позивач направила на імя відповідача письмову пропозицію укласти нотаріально посвідчений договір найму житла строком на 6 місяців, в якому мали бути врегульовані питання щодо оплати комунальних послуг та орендної плати, проте відповідач ухилилась від укладання такого договору та у визначений час 05.10.2015 р. о 16.30 год. до нотаріуса [PERSON] не прибула (а.с.34). Не був укладений такий договір між сторонами і на час розгляду справи в суді. [PERSON] є рідною сестрою [PERSON], проте не є членом її сімї, вони не мають спільного бюджету, не ведуть спільне господарство, та кожна з них має власну сімю. Суд вважає, що відповідач, зберігаючи реєстрацію в спірному будинку та проживаючи у ньому з дітьми без згоди та проти волі власника [PERSON], порушує її право власності, передбачене ст.ст.319, 321 ЦК України, та має бути усунуто згідно ст.391 ЦК України. Крім того, право [PERSON] як наймача на користування спірним житловим приміщенням є похідним від права власності колишнього власника цього приміщення, який надавав свою згоду на її проживання, і це право користування було втрачене відповідачем у звязку з переходом права власності до нового власника позивача [PERSON] В правовій позиції, яка висловлена Верховним судом України в постанові від 05.11.2014 року у справі № 6-158цс14, також зазначено, що зі змісту ст.ст.391, 405 ЦК України, ст.156 ЖК УРСР вбачається, що право членів сімї власника будинку користуватись цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сімї якого вони є; із припиненням права власності особи втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сімї. Враховуючи, що спільне проживання сторін у будинку є неможливим, оскільки вони не є членами однієї сімї, і між ними склались неприязні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, визнає [PERSON], [PERSON] та [PERSON] такими, що втратили право користування житловим приміщенням у житловому будинку, розташованому за адресою: м.Харків, вул.Відродження, 17, та ухвалює рішення про їх виселення з будинку без надання іншого житла. Питання щодо зняття з реєстраційного обліку осіб, в разі визнання їх такими, що втратили право користування житвом приміщенням, може бути вирішено у безсудовому порядку, у звязку з чим суд відмовляє у задоволенні позовних вимог в цій частині через відсутність спору. За таких обставин суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог [PERSON] та про відмову у задоволенні зустрічного позову [PERSON] за безпідставністю. На підставі ст.88 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений ним судовий збір у розмірі 1038,41 грн. Недосплачений позивачем судовий збір у розмірі 63,99 грн. (551,20 + 551,20 1038,41) суд стягує з відповідача на користь держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved