Jurisdiction: civil
Date: 2015-09-16 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, треті особи: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, [PERSON], Реєстраційна служба Головного територіального управління юстиції в м. Києві, [PERSON] та [PERSON] , - про визнання права власності на 3/4 частини квартири у порядку спадкування за заповітом. Обгрунтовує позовні вимоги тим, що після смерті тітки, [PERSON], померлої [INFO], відкрилась спадщина на 3/4 частини квартири [ADDRESS], 1/2 частина якої належала покійній на підставі свідоцтва про право власності на житло, УЖКГ ДГП «Північукргеологія» на підставі наказу від 28.10.1999. №56, та 1/4 частина квартири - на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого 12.03.2003. Четвертою київською державною нотаріальною конторою, реєстр № 1-752. Спадкодавець, [PERSON], за життя склала на її користь заповіт на свою частину квартири, посвідченим 12.06.2013. державним нотаріусом Четвертої київської державної нотаріальної контори, реєстр № 3-308. Спадщину вона прийняла, подала до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, проте державний нотаріус постановою від 18.06.2014. відмовив у вчиненні нотаріальної дії за відсутності правовстановлюючих документів на частину квартири на ім»я спадкодавця. Позивач просила визнати за нею право власності на 3/4 частини квартири [ADDRESS] у порядку спадкування за заповітом. Позивач подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує з наведених підстав, просить задовольнити. Відповідач, Київська міська рада, з позовом ознайомлений, просить суд розглянути справу за відсутності представника, на підставі поданих стороною доказів ухвалити рішення згідно чинного законодавства. Треті особи: Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, з позовом ознайомлена, просить розглянути справу за відсутності представника, ухвалити рішення на підставі наявних матеріалів і доказів, ураховуючи фактичні обставини справи, [PERSON] та [PERSON], заперечень суду не надали. Суд, дослідивши матеріалами справи, дійшов висновку, що позовні вимоги підтверджені та підлягають задоволенню з наступних підстав. Спадкуванням є перехід прав та обов'язків ( спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом, або за законом ( ст. ст. 1216, 1217 ЦК ). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті ( ст. 1218 ЦК). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Суд установив, що [INFO] померла двоюрідна тітка позивача, [PERSON], останнє місце проживання якої за адресою: [ADDRESS] частина якої належала їй відповідно свідоцтва про право власності на житло, виданого УЖКГ ДГП «Північукргеологія» на підставі наказу від 28.10.1999. №56, та 1/2 частина - відповідно до свідоцтва про право на спадщину, виданого 12.03.2003. Четвертою київською державною нотаріальною конторою, реєстр № 1-752, а 1/4 частина цієї квартири належить третій особі, [PERSON], відповідно до свідоцтва про право на спадщину від 12.03.2003 ( а. с. 5, 32). Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( ч. ч. 1, 2 ст. 1220, ч. 1 ст. 1221, ч. 1 ст. 1222, ч. 3 ст. 1223 ЦК). Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті ( ст.1233 ЦК). Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю ( ч. 1 ст. 1234 ЦК). Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин ( ч. 1 ст. 1235 ЦК). 12.06.2013. спадкодавець, [PERSON], за життя склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Четвертої київської нотаріальної контори, зареєстрований у реєстрі за №3-308, відповідно якого на випадок своєї зробила наступне розпорядження: належну їй на праві приватної власності частину квартири [ADDRESS] заповіла позивачу; все інше майно, де б воно не було та з чого б не складалося і взагалі, все те, що буде належати їй на день смерті й на що вона матиме право за законом, заповіла [PERSON] - третій особі в справі ( а. 40, 41, 50). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину чи не прийняти її ( ч. 1 ст. 1268 ЦК ). У встановлений законом шестимісячний строк позивач подала до Двадцять першої київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини від 22.11.2013 р., була заведена спадкова справа №596/2013, зареєстрована у спадковому реєстрі за №55355627. Відповідно пп. 4.15., пп. 4.18. п. 4, Глави 10 Розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012. № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз»яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку. Державний нотаріус постановою від 18.06.2014. за вих. №2043/02-31 відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частину квартири [ADDRESS], що залишилась після смерті спадкодавця, [PERSON], за відсутності правовстановлюючих документів, і роз»яснила процедуру вирішення цього питання шляхом звернення до суду в порядку позовного провадження ( а. 3). Відповідно п. п. 23, 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача про визнання за нею права на спадщину за заповітом на 3/4 частини двокімнатної квартири [ADDRESS], що після смерті спадкодавця, [PERSON], померлої [INFO] - правомірні, обґрунтовані і підлягають задоволенню. На підставі наведеного, ст. ст. 15, 16, 1216 - 1218, 1220, 1221, 1222, 1223, 1258, 1261, 1268 ЦК України,

Outcome: approved