Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-25 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: стягнути з [PERSON] на її користь заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 5690,82 гривень; стягнути з [PERSON] на її користь витрати на проведення оцінки вартості матеріального (майнового) збитку, завданого майну - квартирі ([ADDRESS]) у розмірі 700,00 гривень; стягнути з [PERSON] на її користь сплачений судовий збір у розмірі 580,00 гривень та витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача у сумі 427 гривень 00 копійок. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вона є власницею квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS], що підтверджується договором дарування від 25 травня 2015 року, реєстраційний № 522. 18 вересня 2016 року квартиру було затоплено, залиття сталося з вище розташованої квартири № 112, що спонукало її звернутися до аварійно-ремонтної служби КП Керуюча дирекція на вул. Стальського, 26 в м. Києві. В подальшому, нею було подано відповідну заяву до ЖЕД № 408 від 19 вересня 2016 року про складання акту залиття її квартири № 108 (вх. № 249/к). Відповідно до акту ЖЕД № 408 від 26 вересня 2016 року було встановлено залиття: ванна кімната стеля (водоемульсійне пофарбування) - 2,0 кв.м., кухня стеля (водоемульсійне пофарбування) - 0,5 кв.м.; причина залиття: халатне відношення мешканців квартири № 112 при користування водопостачанням і водовідведенням, а саме - протікання в зливневому бачку та на каналізаційному рас трубі водовідведення унітаза. Даний акт про залиття був підписаний всіма членами комісії, що були присутні та які брали участь у встановленні факту залиття її квартири № 108, а також особисто нею. У зв'язку з сирістю, яка виникла через залиття, виникнення можливості розвитку грибкових утворень на поверхні залиття, квартира потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній неможливо. Згідно зі Звітом «Про незалежну оцінку вартості матеріального (майнового) збитку, завданого майну, що знаходиться за адресо.: [ADDRESS]», здійсненого суб'єктом оціночної діяльності - ТОВ «Промислова компанія «Селтим» від 07 жовтня 2016 року, вартість матеріального збитку, завданого майну, становить 5690,82 гривень. За проведення оцінки було сплачено 700,00 гривень, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера від 12 жовтня 2016 року (за договором на проведення оцінки матеріальних збитків майна № 5/11 від 05 жовтня 2016 року, акту приймання-передачі робіт від 12 жовтня 2016 року). Вона неодноразово усно зверталася до відповідача щодо добровільного відшкодування шкоди. Але все марно. Дані дії відповідача спонукають її до звернення за захистом своїх порушених прав до суду. Позивач в судове засідання 26 липня 2017 року не з'явилася, подала до суду заяву, в якій просила суд розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задовольнити повністю. В судовому засіданні 17 травня 2017 року позивач не заперечувала проти ухвалення судом заочного рішення та просила суд стягнути з відповідача витрати пов`язані з наданням оголошення в пресі. Відповідач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином, відповідно до вимог ст. ст. 74, 75, 76 ЦПК України, через оголошення в пресі, суд про причини неявки не повідомив. Відповідно до ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чи\-ном повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність позиваа, відповідача та за згодою позивача ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, в їх сукупності, приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] являється власником квартири [ADDRESS], що підтверджується договором дарування від 25 травня 2015 року, укладеного між [PERSON] та [PERSON] та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с.3-5). 19 вересня 2016 року позивач звернулася до Житлово-експлуатаційного об'єднання № 1408 із заявою, в якій повідомила про залиття своєї квартири [ADDRESS] та просила здійснити комісійну фіксацію факту залиття її квартири, встановити причини залиття квартири (а.с.8). Відповідно до акту від 26 вересня 2016 року, складеного комісією у складі: головного інженера [PERSON], майстра т/д [PERSON], майстра р/д [PERSON], слюсара-сантехніка [PERSON] та затвердженого начальником ЖЕД-408 [PERSON], при обстеженні квартири [ADDRESS] було встановлено залиття: ванна кімната стеля (водоемульсійне пофарбування) - 2,0 кв.м.; кухня стеля (водоемульсійне пофарбування) - 0,5 кв.м. Причиною залиття є халатне відношення мешканців квартири № 112 при користуванні водопостачанням та водовідведенням, а саме - протікання в зливневому бачку та на каналізаційному раструбі водовідведення унітаза (а.с.9). Як встановлено судом, власником квартири в будинку [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON], що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 18 вересня 1992 року, укладеного між [PERSON], в особі повіреної, [PERSON] та [PERSON] В подальшому, позивач звернулася до Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «Селтим» з метою проведення незалежної оцінки розмірів збитку майна, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], про що свідчить договір № 5/11 про проведення оцінки матеріальних збитків майна від 05 жовтня 2016 року (а.с.37-38). Відповідно до Звіту про незалежну оцінку вартості матеріального (майнового) збитку, завданого майну, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], складеного ТОВ «Промислова компанія «Селтим», вартість матеріального збитку, завданого власнику квартири [ADDRESS] внаслідок залиття, становить 5 690,82 гривень (а.с.10-29). За вимог Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч.1 ст. 1166 ЦК України). Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу УРСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. (ч. 2 ст.1166 Цивільного кодексу України). За змістом цієї статті обов'язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, враховуючи що власник квартири [ADDRESS] - [PERSON], не забезпечив належного та справного догляду за своєю власністю, стороною відповідача не надано суду належних та достовірних доказів, щодо спростування наявного в матеріалах справи Звіту з визначення вартості матеріального збитку, суд оцінивши наявні в справі письмові докази, в їх сукупності, а також враховуючи характер та обсяг пошкоджень в квартирі позивача, приходить до висновку, що в розрізі даного спору, відповідальність за спричинену позивачу матеріальну шкоду, яка сталася внаслідок залиття її квартири, має нести відповідач [PERSON], власник квартири [ADDRESS]. У відповідності до ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. У відповідності до вимог ст. 322 Цивільного кодексу України та ст. 151 Житлового кодексу УРСР, власник квартири зобов'язаний утримувати майно, забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Відповідно до ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Відповідно до п.1 ч.2 ст.22 Цивільного кодексу України передбачено, що збитками є витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Стаття 1192 Цивільного кодексу України зобов'язує особу, яка завдала шкоду, відшкодувати її в натурі за вибором потерпілого (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо), або відшкодувати завдані збитки в повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, враховуючи, що доказів в спростування вимог позивача, щодо розміру матеріального збитку завданого в результаті залиття квартири позивача, відповідачем суду не надано, суд, враховуючи наданий суду Звіт про незалежну оцінку вартості матеріального (майнового) збитку, завданого майну, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача суму матеріальної шкоди, завданої залиттями квартири позивача у розмірі 5 690,82 гривень. Крім того, суд вважає за можливе також стягнути з відповідача на користь позивача витрати, понесені позивачем на проведення оцінки вартості матеріального (майнового) збитку, завданого позивачу, як власнику квартири [ADDRESS] у розмірі 700 гривень 00 копійок, що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера № 5/11 від 12 жовтня 2016 року (а.с.38). Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову [PERSON] до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Крім того, у відповідності до ст.ст. 79, 88 Цивільного процесуального кодексу України, суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача понесені та документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 580,00 гривень та витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача у розмірі 427,00 гривень. Враховуючи наведене та

Outcome: approved