Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-26 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з вимогою до відповідача Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про визнання незаконними та скасування дисциплінарних стягнень у вигляді доган згідно наказів від 26 червня 2020 року № 69-ок та від 06 липня 2020 року № 72-ос. Вимоги мотивовано тим, що позивачем не було допущено порушень трудової дисципліни, як то зазначено у оскаржуваних наказах, при цьому дисциплінарні стягнення були накладені на неї із порушенням строків визначених законодавством. Протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 29 вересня 2020 року вказана цивільна справа розприділена судді Саламон О.Б. 05 жовтня 2020 року ухвалою Деснянського районного суду м. Києва відкрито провадження по справі, ухвалено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. Відповідач скористався правом надання відзиву, у якому вказано, що відповідач не визнає позовні вимоги. Наказ від 26 червня 2020 року № 69-ос було видано за результатами службового розслідування щодо несанкціонованого втручання майстра з експлуатації устаткування газових об`єктів [PERSON] при виконанні нею своїх службових обов`язків. У зв`язку з умисним пошкодженням 28 грудня 2019 року [PERSON] обладнання газової автоматики, які носили ознаки злочинних дій, наказом ректора НАОМА було створено комісію для проведення службового розслідування цього факту. В ході роботи комісії було складено низку документів, які дали можливість з`ясувати, що працівником [PERSON] було здійснено самовільне втручання до автоматики безпеки, а саме зняття сигнального реле, що призвело до неможливості використання автоматики безпеки АПК на першому котлі гуртожитку за адресою: м. Київ, вул. Лук`янівська, 69-71 . При цьому представник відповідача у відзиві наголосив, що своїми діями по демонтажу працюючого газового обладнання [PERSON] зупинила роботу газової котельні в опалювальний період, чим поставила під загрозу виведення з робочого стану всієї опалювальної системи гуртожитку НАОМА. Враховуючи відсутність пояснень [PERSON] стосовно її ставлення до своїх дій щодо пошкодження елементів газової автоматики, що призвело до непланової зупинки роботи водогрійного котлоагрегата (аварійної ситуації) на об`єкті з підвищеним рівнем безпеки, адміністрацією НАОМА було прийнято рішення про відсторонення [PERSON] від своїх службових обов`язків із збереженням в повному обсязі заробітної плати. Термін роботи комісії змінювався в зв`язку з введенням загальнодержавних обмежень по запобіганню розповсюдження захворювань COVID-19. Комісія завершила роботу 27 травня 2020 року та за висновком службового розслідування вбачає в діях позивача ознаки умисного пошкодження державного майна. Матеріли стосовно дій [PERSON] направлено до Управління поліції Шевченківського району м. Києва. Дисциплінарне стягнення до [PERSON] було застосовано в межах 1-ого місяця з моменту встановлення вини останньої в скоєному порушенні трудової дисципліни та не перевищувало 6-ти місяців з дня вчинення нею протиправних дій. Також представник відповідача у відзиві зазначив, що через відсутність правдивих пояснень [PERSON] стосовно причин своєї відсутності на робочому місці 16, 17та 18 червня 2020 року в.о. ректора НАОМА [PERSON] на підставі виявлених порушень трудової дисципліни [PERSON] було прийнято управлінське рішення та наказом від 06 липня 2020 року № 72-с оголошено позивачу догану. У відповіді на відзив позивач зазначила про необгрунтованість заперечень відповідача, вказала, що після втручання сторонньої особи 28 грудня 2019 року в роботу котла №1, вона, виконуючи посадову інструкцію, зупинила вже неробочий котел, який не був пущений в роботу ПАТ «Київгаз». У той період часу упродовж чотирьох місяців на котельні мав місце постійний виток газу і аварійний котел міг призвести до аварії. Усі події, які відбуваються на котельні, як зазначила позивач, щоденно фіксуються у змінному журналі, в якому чітко зазначено, що на момент пуску котельні котел № 1 перебував у неробочому стані та знаходився в ремонті. Стосовно її відсутності на робочому місці 16, 17 та 18 червня 2020 року позивач вказала, що зазначене не відповідає дійсності, оскільки 16 та 17 червня вона була присутня на роботі, у зазначені дні викликала працівників поліції, про відсутність на роботі 18 червня 2020 року завчасно заявою від 16 червня 2020 року вх. № 54-31 у письмовій формі повідомляла ректора НАОМА. Позивач в судове засідання, призначене на 27 травня не з`явилася, просила розглядати справу за її відсутності, вимоги позову підтримала у повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не зявився, причини неявки суду не повідомлено. Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. За викладених обставин, судом визнано за можливе розглянути спір за відсутності сторін на підставі матеріалів справи. Всебічно з`ясувавши обставини справи, дослідивши наявні у справі докази судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини . В силу вимог ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно з вимогами ст.ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які посилається як на підставу своїх вимог та заперечень. Стаття 43 Конституції Україниу у відповідності до ст.23 Загальної декларації прав людини проголошує право кожного на працю. Основним законом, який закріпляє право на працю та шляхи його реалізації є Кодекс законів про працю України. Відповідно до ст. 147 КЗпП України догана, як вид дисциплінарного стягнення, застосовується за порушення трудової дисципліни. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Органами, правомочними застосовувати дисциплінарні стягнення, відповідно до ст. 147-1 КЗпП України є орган, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника. На працівників, які несуть дисциплінарну відповідальність за статутами, положеннями та іншими актами законодавства про дисципліну відповідальність, дисциплінарні стягнення можуть накладатися також органами, вищестоящими щодо органів, вказаних у частині першій цієї статті. Таким чином, за загальним принципом, закріпленим у ч.1 ст.147 КЗпП України дисциплінарне стягнення може бути застосовано винятково за порушення трудової дисципліни. Таке порушення у розумінні КЗпП настає в разі недотримання працівником приписів ст.139 КЗпП України, згідно якої працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Відповідно до ст.149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник, або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник, або уповноважений ним орган повинен врахувати ступень тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 р. № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-1-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. Наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта чи акта локального нормотворення, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності. Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників. Статтею 233 КЗпП України визначено, що працівник може звернутись з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права. Наказом в.о. ректора НАОМА [PERSON] від 26 червня 2020 року № 69-ос за порушення трудової дисципліни (невиконання посадових обов`язків), яке виявилось у невиконанні посадових обов`язків, передбачених п. 1.2, 3.1, 3.2 посадової інструкції майстра з експлуатації устаткування газових об`єктів, затвердженої Ректором НАОМА 26.07.2017, в частині відповідальності за безпечну експлуатацію газового обладнання, зобов`язання організовувати та забезпечити безпечний режим газопостачання, контролю за безаварійною і безпечною експлуатацією споруд систем газопостачання та газового обладнання оголошено догану [PERSON] , майстру з експлуатації устаткування газових об`єктів. (а.с.5) Як зазначено у наказі № 69-ос від 26 червня 2020 року за результатами службового розслідування, завершеного 27 травня 2020 року встановлено, що умисними діями майстра з експлуатації устаткування газових об`єктів [PERSON] , 29 грудня 2019 року було вчинено несанкціоноване втручання в роботу газового обладнання котельні, самовільно пошкоджено газове обладнання котельні, зупинено роботу газового котла № 1, самостійно демонтовано сигнальний газовий клапан (геркон), умисно його пошкоджено. Відповідно до п.1.2 Посадової інструкції майстра з експлуатації устаткування газових об`єктів, затвердженої Ректором НАОМА [PERSON] 26 липня 2017 року майстер з експлуатації устаткування газових об`єктів відповідає за безпечну експлуатацію газового обладнання та веде технічний нагляд за роботою котлів та іншого допоміжного обладнання яке входить в технологічну цепочку вироблення теплової енергії, ГВП та зобов`язаний проходити підготовку і перевірку знань Правил безпеки систем газопостачання України, Правил будови та безпечної експлуатації котлів (газифікованих водогрійних котлів з температурою нагріву води до 115 С. Відповідно до п.п. 3.1,3.2 зазначеної Інструкції, майстер з експлуатації устаткування газових об`єктів відповідальний за безпечну експлуатацію систем газопостачання та газового обладнання зобов`язаний організувати та забезпечити безпечний режим газопостачання; проводити обстеження та регулярний контроль за безаварійною безпечною експлуатацією споруд систем газопостачання та газового обладнання (а.с.53-54) 26 червня 2020 року в.о.ректора НАОМА [PERSON] по факту несанкціонованого втручання майстра з експлуатації устаткування газових об`єктів [PERSON] в роботу газового обладнання та його пошкодження на адресу Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві було направлено заяву про вчинення злочину. (а.с.49-52) Матеріалами службового розслідування, посилання на яке міститься у наказі № 69-ос від 26 червня 2020 року встановлено, що у порушення Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 № 285, Типової інструкції з організації безпечного ведення газонебезпечних робіт, затвердженої Держгіртехнаглядом СРСР 20.02.1985 майстер з експлуатації устаткування газових об`єктів [PERSON] самовільно пошкодила газове обладнання котельні гуртожитку НАОМА. Не маючи на те технічного дозволу від головного інженера НАОМА та за відсутністю відповідного технічного допуску до ремонту чи переобладнання газових установок (котлів) [PERSON] самовільно зупинила роботу газового котлу №1 в котельній за адресою: м. Київ, вул. Лук`янівська, 69/71 , після чого самостійно демонтувала сигнальний газовий клапан (геркон), при цьому умисно пошкодивши його. (а.с.33-47) З Акту технічного обслуговування, складеного 24 січня 2020 року членами бригади технічного обслуговування газового обладнання Служби експлуатації газифікованих котелень Філії експлуатації ГРП та АГК АТ «Київгаз» вбачається, що в котельні за адресою: м.Київ,вул. Лук`янівська, 69/71 проведено технічне обслуговування газового обладнання та автоматики безпеки котлів, в кількості 3-х комплектів. Газове обладнання та автоматика безпеки АГК справні та перевірені по технологічним параметрам. У розділі «примітка» зазначено: «Тяга присутня, самовільне втручання до автоматики безпеки, а саме зняття сигнального реле з автоматики, що призвело до неможливості використання автоматики безпеки АГК на першому котлі» (а.с.40) З письмових пояснень позивача та згідно запису у змінному журналі вбачається, що станом на 28 грудня 2020 року газове обладнання - котел № 1 перебував у неробочому стані, ремонту слюсарями служби газу не піддавався. 28 грудня 2019 року, як зазначила позивач, невідомі їй особи допустили втручання в роботу газового обладнання, а саме встановили поламаний прилад (геркон) на неробочий котел № 1, про що нею було зроблено заяву до Шевченківського управління поліції ГУНП у м. Києві. Зважаючи на те, що упродовж чотирьох місяців на котельні мав місце постійний виток газу і аварійний котел міг призвести до аварії, вона зупинила неробочий котел, який не був пущений в роботу ПАТ «Київгаз» та з метою уникнення його повторного запуску зняла поламаний прилад (геркон). Зазначені обставини підтверджені записами у змінному журналі, які надані позивачем суду 26 травня 2021 року, рапортом працівника Шевченківського управління поліції ГУНП у м. Києві. (а.с.103) Своїми діями, як зазначила позивач, вона виконувала вимоги Посадової інструкції майстра з експлуатації устаткування газових об`єктів з метою забезпечення безпечної роботи газового обладнання, не маючи на меті самовільне несанкціоноване втручання у його роботу та умисне його пошкодження. Окрім того, у письмовій заяві від 12.05.2021 вх. № 339/1-31 адресованій позивачем в.о. ректора НАОМА [PERSON] , остання зазначила, що із записів у змінному журналі вбачається, що у роботі котельні знаходилося не більше двох котлів, а тому котельня видавала стабільну температуру незалежно від того був в роботі котел № 1 чи ні. З розпорядження головного інженера [PERSON] вбачається, що вона виконала його розпорядження, оскільки запис у змінному журналі предписує майстру котельні [PERSON] на свій розсуд виключити котел, що, як зазначила позивач, вона і зробила, а саме зупинила неробочий котел № 1. 06 липня 2020 року в.о. ректора НАОМА [PERSON] винесено наказ № 72-ос про оголошення догани [PERSON] за порушення трудової дисципліни, а саме за відсутність на робочому місці більше 3 годин (прогули) 16, 17 та 18 червня 2020 року (а.с.6) Підставою винесення наказу зазначено: акти про відсутність на робочому місці від 16.06.2020, 17.06.2020 та 18.06.2020; доповідна інженера (табельниці) [PERSON] від 06.07.2020 та акти про вимогу надання пояснень (матеріалів) або виконання вимог з власноручними письмовими поясненнями [PERSON] від 19.06.2020 № 19/06-16, № 19/06-17-1, № 19/06-17-2, № 19/06-18 (а.с.6) З матеріалів справи вбачається, що в ході проведення службового розслідування щодо пошкодження газового обладнання майстром з експлуатації газового обладнання [PERSON] актом від 16 червня 2020 року засвідчено факт відсутності позивача на робочому місці 16.06.2020 з 14:00 до 17:30 (а.с.58) Актом від 17 червня 2020 року засвідчено факт відсутності позивача на робочому місці 17.06.2020 з 14:00 до 17:00 (а.с.59) Актом від 17 червня 2020 року засвідчено факт відсутності позивача на робочому місці 17.06.2020 з 09:00 до 12:45 (а.с.60) Актом від 18 червня 2020 року засвідчено факт відсутності позивача на робочому місці 18.06.2020 з 09:00 до 16:30 (а.с.61) Листом від 03 квітня 2020 року № 1300/С-950/20/4.11.1 Міністерство культури, молоді та спорту України (МКМС) повідомлено позивача про те, що Національна академія образотворчого мистецтва і архітектури поінформувало МКМС, що наказом ректора Академії [PERSON] від 12 березня 2020 року № 19-гс (зі змінами) «Про запобігання поширенню в НАОМА корона вірусу COVID-19» в Академії визначені працівники, які будуть під час карантину забезпечувати життєдіяльність закладу. Як зазначено у листі, позивачу неодноразово наголошувалось, що її безпосередня присутність є необов`язкова (а.с.8) 12 червня 2020 року позивач зверталась з письмовою заявою до головного інженера [PERSON] надати три дні відгулів за раніше відпрацьований час 16, 17 та 18 червня 2020 року, яка останнім була погоджена. 18 червня 2020 року, як вбачається з матеріалів справи, позивач зверталась до лікаря із скаргами на зміни тиску. При розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни суду необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок. Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Аналізуючи встановлені по справі обставини та наявні у справі докази у їх сукупності суд вважає, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності згідно наказу від 26 червня 2020 року № 69-ос та від 06 липня 2020 року № 72-ос не відповідало вимогам трудового законодавства та здійснено без врахування усіх обставин, за яких вчинено зазначений у наказах дисциплінарний проступок. З встановлених по справі обставин та досліджених доказів не вбачається, що дії [PERSON] при втручанні в роботу газового обладнання були умисними з метою його пошкодження та не відповідали вимогам Посадової інструкції майстра з експлуатації устаткування газових об`єктів. Також відповідачем не було доведено, що станом на 29 грудня 2019 року газовий котел № 1 був у робочому стані та був пошкоджений саме внаслідок неправомірних дій позивача. Одночасно відповідачем не доведено той факт, що 16, 17 та 18 червня 2020 позивач була відсутня на робочому місці більше 3 (трьох) годин. Зокрема не зазначено чи була визначена обов`язковою її присутність на роботі у вказані дні згідно наказу ректора Академії [PERSON] від 12.03.2020 № 19-гс (зі змінами) «Про запобігання поширенню в НАОМА корона вірусу COVID-19», не взято до уваги погоджену заяву позивача щодо надання їй відгулів у зазначені дні, тощо. Порушень строків застосування до позивача дисциплінарних стягнень, визначених ст.148 КЗпП України судом не встановлено Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності та взаємному зв`язку позовна заява підлягає задоволенню. Відповідно до ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК, докази щодо розміру витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України у разі задоволення позову судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на відповідача. Відповідно до ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 840 грн 40 коп. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved