Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду 22.11.2018 року з позовом до [PERSON] , яка діє і інтересах неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , треті особи Оболонська районна у м.Києві державна адміністрація, служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної у м.Києві державної адміністрації про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням. В обґрунтування позову вказує, що їй на прав приватної власності належить квартира [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 02.12.2002 року, посвідченим державним нотаріусом Двадцять першої київської державної нотаріальної контори та зареєстрованим в БТІ м.Києва за реєстровим номером 6740. В зазначеній квартирі спочатку було зареєстровано три особи : вона, її син [PERSON] та його син [PERSON] , [INFO] . [INFO] її син [PERSON] помер і на даний час в квартирі залишилися зареєстрованими вона та відповідач - неповнолітній [PERSON] . Однак [PERSON] в квартирі не проживає, проживає одна. [PERSON] в належній їй на праві власності квартирі був зареєстрований 10.04.2003 року як член сім`ї сина - його батька [PERSON] . Однак в квартиру не вселявся і ніколи не проживав, незважаючи на свою реєстрацію. [PERSON] разом зі своїми батьками: батьком [PERSON] та матір`ю [PERSON] постійно проживав в квартирі своєї матері за адресою: [ADDRESS] . [PERSON] та [PERSON] в шлюбі не перебували, але не зважаючи на це, [PERSON] перейшов проживати в квартиру [PERSON] за адресою: [ADDRESS] та проживав в ній разом з сином - відповідачем по справі , до самої смерті . Спірною квартирою вони ніколи не цікавилися і не мали в ній ніякої потреби. У зв`язку з реєстрацією відповідача в її квартирі, змушена сама нести витрати, пов`язані з оплатою комунальних послуг та прибудинкової території не тільки за себе, а і за відповідача, що призводить до додаткових витрат і погіршує її матеріальне становище, як пенсіонера, [PERSON] , як законний представник неповнолітнього сина [PERSON] , після смерті [PERSON] не приймає участі в оплаті необхідних щомісячних платежів, пов`язаних з утриманням житлового приміщення, прибудинкової території та комунальних послуг. Добровільно вирішити питання про зняття з реєстраційного обліку відповідач не бажає. Членом її сім`ї [PERSON] ніколи не являвся і не являється. Він був членом сім`ї покійного сина. З нею [PERSON] однією сім`єю ніколи не проживав, спільним побутом не були пов`язані. З урахуванням того, що [PERSON] в спірній квартирі ніколи не проживав і не проживає, членом сім`ї не являється, співвласником спірного житла також не являється, вважає, що при таких обставинах, він втратив право користування житловою площею спірної квартири. Посилаючись на ст.41 Конституції України, ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», ст.ст.383, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 64, 150, 155 ЖК України просить суд визнати [PERSON] [INFO] , таким, що втратив право користування житловим приміщенням в квартирі [ADDRESS] . Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.11.2018 року справу передано судді Яценко Н.О. Ухвалою від 23.11.2018 року по справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 25.01.2019 року. 25.01.2019 року в підготовчому судовому засіданні до участі в розгляді справи в якості третьої особи залучено службу у справах дітей та сім`ї Оболонської РДА в м.Києві. 13.03.2019 року по справі проведено підготовче судове засідання та справу призначено до розгляду на 21.06.2019 року. 23.09.2019 року за клопотанням відповідача поновлено строк на подання відзиву та залучено відзив до справи. В своєму відзиві відповідач просила суд в задоволенні позову відмовити, з посиланням на те, що за життя [PERSON] разом з сім`єю та сином [PERSON] проживав в кв. [ADDRESS] . Після смерті [PERSON] дитина не могла проживати в спірній квартирі, разом з тим вона регулярно допомагає сплачувати за житлово-комунальні послуги. Ухвалою від 03.04.2020 року залучено до участі в розгляді справи правонаступника позивача [PERSON] - [PERSON] , відмовлено у прийнятті зустрічної позовної заяви [PERSON] та закриття провадження по справі. Витребувано у 21-ї Київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи відносно майна померлої [PERSON] , яка померла [INFO] . 24.06.2020 року на адресу суду надійшла копія спадкової справи стосовно майна померлої [PERSON] . В судовому засіданні 23.02.2020 року до участі в розгляді справи в якості відповідача залучено [PERSON] , який на час розгляду справи досяг повноліття та розгляд справи відкладено для ознайомлення відповідачем з матеріалами справи. В судовому засіданні позивач з представником позовні вимоги підтримали, з обставин викладених в позові та просили суд позов задовольнити. Позивач суду пояснила, що реєстрація відповідача в спірній квартирі, перешкоджає їй , як спадкоємцю вільно володіти спірним майном. Відповідачі в судове засідання призначене на 26.05.2021 року на 16 год та 09.06.2021 року на 15 год. не з`явилися, про розгляд справи повідомлені належним чином, про що свідчать розписки, причини неявки не повідомили, суд вважає за можливе провести розгляд справи без їх участі. Треті особи в судові засідання не з`являлися, про розгляд справи повідомлялися належним чином, подали заяви про розгляд справи без їх участі, суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі третіх осіб. Вислухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши письмові докази по справі, суд доходить до наступного висновку. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. [PERSON] на праві приватної власності належала квартира [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 02.12.2002 року, посвідченим державним нотаріусом Двадцять першої київської державної нотаріальної контори та зареєстрованим в БТІ м.Києва за реєстровим номером 6740. В зазначеній квартирі спочатку було зареєстровано три особи: [PERSON] , її син [PERSON] та його син [PERSON] , [INFO] . [INFO] [PERSON] помер. [PERSON] померла [INFO] . Спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] є її донька [PERSON] , котрій відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом належить квартира [ADDRESS] . На даний час у спірній квартирі залишився зареєстрованим лише відповідач - [PERSON] . Однак [PERSON] в квартирі не проживає. [PERSON] в спірній квартирі був зареєстрований 10.04.2003 року як член сім`ї [PERSON] . Однак в квартиру не вселявся і ніколи не проживав, незважаючи на свою реєстрацію, протилежне судом не встановлено. [PERSON] разом зі своїми батьками: батьком [PERSON] та матір`ю [PERSON] постійно проживав в квартирі своєї матері за адресою : [ADDRESS] . Факт не проживання та не чинення перешкод в проживанні [PERSON] в спірній квартирі підтверджується наступними доказами: довідкою Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м.Києва» від 31.08.2018 № 463 -4752, з якої вбачається, що звернень від [PERSON] та [PERSON] за період з 01.01.2016 року до 01.09.2016 року на адресу комунального підприємства не надходило; довідкою Комунального некомерційного підприємства «Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2 Оболонського району м.Києва» від 10.09.2018 № 1916, з якої вбачається, що [PERSON] за адресою: [ADDRESS] не проживає; довідкою Головного управління національної поліції в м.Києві Оболонське управління поліції від 25.11.2020 року з якої убачається, що [PERSON] в квартирі [ADDRESS] не проживає, з приводу перешкоджання користуватися йому вказаною квартирою ніхто до Оболонського УП ГУНП в м.Києві не звертався. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. У відповідності до вимог ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст.ст. 81, 83 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. На підставі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідачі доводи позивача належними та допустимими доказами не спростували. Згідно з чч.1, 2 та 3 ст.29 ЦК місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово. Фізична особа, яка досягла 14 років, вільно обирає собі місце проживання, за винятком обмежень, які встановлено в законі. Місцем проживання фізичної особи у віці від 10 до 14 років є місце проживання її батьків (усиновлювачів) або одного з них, з ким вона проживає, опікуна або місцезнаходження навчального закладу чи закладу охорони здоров`я тощо, в якому вона проживає, якщо інше місце проживання не встановлено за згодою між дитиною та батьками (усиновлювачами, опікуном) або організацією, яка виконує щодо неї функції опікуна. Як встановлено в ході розгляду справи [PERSON] проживає в квартирі своєї матері [PERSON] за адресою - [ADDRESS] та після досягнення повноліття у спірну квартиру не вселявся. Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі: судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Згідно «Порядку реєстрації місця проживання та місця перебування фізичних осіб в Україні та зразків необхідних для цього документів», затвердженого Наказом МВС України від 22.11.2012 № 1077, «3.1 зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі : судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. Відповідно до статті 405 Цивільного кодексу України яка говорить про те, що члени сім`ї власника житла, які проживають разом із ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. [PERSON] не є членом сім`ї позивача. Згідно ст. 41 Конституції України та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася в 1997 році відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 Конвенції» закріплено принцип непорушності права приватної власності , який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном , на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст.316, 317, 319, 321 ЦК України). Гарантуючи захист права власності , закон надає власнику право вимагати усунення, будь-яких порушень його прав, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст. 16, 386, 391 ЦК України, Об`єктом права власності особи може бути, зокрема, житло - житловий будинок, садиба, квартира (ст. 379, 382 ЦК України). Права власника житлового будинку квартири визначені ст.383 ЦК України та ст.150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд. Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав , передбачених законом. Приймаючи до уваги, що реєстрація відповідача в спірній квартирі перешкоджає позивачу, як власнику розпоряджатись своїм майном та користуватись квартирою, а тому суд доходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved