Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої внаслідок пожару. В обґрунтування своїх позовних вимог вказала, що вона є власницею квартири [ADDRESS] , що належить на праві власності [PERSON] та [PERSON] , розташована під її квартирою, на третьому поверсі. 09.04.2020 року ніччю відбулася пожежа в квартирі [ADDRESS] , що належить відповідачу по справі. З метою ліквідації пожежі були викликані ДПРЧ-51 ДПРЗ-9 ГУ ДСНС України у Донецькій області. В процесі ліквідації пожежі були пошкоджені належна їй кватира та майно, а саме: телевізор Самсунг СК 5051 А, ковдра штучна 2х3 м, палас 2х4,5 м, корпусні меблі- стінка «Агат»; м`які меблі диван та два крісла; журнальний столік; двері міжкімнатні; вікна 3 пакетні 3 стулчасті 2 з яких відкриваються розмірами 2,08 х 1,28; двері стульчасті на балкон розмірами 2,10 х 0,90; двері на балконі розмірами 2,10х0,90; французький балкон -5 м., з них 1,67+1,67 з вікнами 1,67 -глухі пластикові панелі; стіни житлової кімнати; стеля житлової кімнати; підлоги житлової кімнати ; лоджія 1 половина -оздоблено пластиковими панелями; лоджія 2 половина оздоблено штукатуркою та стеля та підлога лоджії. Загальна вартість матеріального збитку, спричиненого пожежею складає 100042,49 грн. Вважає, що крім матеріальної шкоди, їй завдано ще моральну шкоду, яку вона оцінює 100000 грн. Позивачка просить стягнути з [PERSON] на її користь матеріальну шкоду в розмірі 100042,49 грн., моральну шкоду в сумі 100000 грн., понесені судові витрати. Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явився, просив справу слухати у їх відсутність ( а. с. 87,88). Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день і час слухання справи повідомлявся належним чином, причини своєї неявки суду не повідомив, не надав відзив на позовну заяву. ( а. с. 53,78). Представник третьої особи ПАТ «По газопостачанню та газифікації» «Донецькоблгаз» надали пояснення , в яких зазначили, що 09.04.2020 року до Красноармійського управління «По газопостачанню та газифікації» ПАТ «Донецькоблгаз» о 23 годині 09 хвилин надійшла заявка від диспетчера ДСНС про пожежу в квартирі багатоповерхового будинку. О 23 годині 27 хвилин прибувши на місце пожежі аварійною бригадою були перекриті крани на вводах під`їзду № 1, без газопостачання залишилось 15 квартир. Працівниками ДСНС було встановлено, що осередок займання знаходився на балконі, де і знаходився загиблий. Згідно акту про пожежу від 09.04.2020 року, складеного представником ГУ ДСНС України в Донецькій області ймовірною причиною пожежі було необережне поводження з вогнем гр. [PERSON] . ( а.с. 56,57). Просили справу розглянути без участі представника ( а.с. 85). Суд на підставі ст. 280 ЦПК України ухвалює заочне рішення по справі, оскільки відповідач двічі не з`явився в судове засідання, не повідомив про причини своєї неявки, не надав відзив на позовну заяву, а позивачка не заперечує проти ухвалення заочного рішення по справі. Суд, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, приходить до наступного. В судовому засіданні встановлено, що позивачка [PERSON] є власницею квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] . ( а. с. 9-10). Згідно акту про пожежу від 09.04.2020 р. на об`єкті житлового п`яти поверхового будинку за адресою : [ADDRESS] 09.04.2020 року о 23 годині виявлено пожежу; повідомлення про пожежу надійшло 09.04.2020 року о 23-00 годині. Пожежею знищено: балкон квартири [ADDRESS] ( на 3-му поверсі), меблі та речі п/в 60 кв.м.; три пластикових віконних блоки, балкон квартири на 4-му поверсі 20 кв.м., балкон квартири на 5 поверсі 20 кв.м. Пожежею пошкоджено: стіни квартири [ADDRESS] , меблі та речі на 4 поверсі ( кв. [ADDRESS] . Причина пожежі: необережне поводення з вогнем [PERSON] ( а.с. 13). Згідно звіту про причину виникнення пожежі від 11.04.2020 року висунута версія виникнення пожежі з причини- вибух ( а.с. 15). Згідно довідки КП БТІ від 16.04.2020 року за № 383/01-02 до 01.01.2013 року квартира [ADDRESS] належала [PERSON] , [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого службою по приватизації житла Красноармійської міської ради від 20.10.1998 року ( а. с. 21). Звіту про оцінку майна визначення збитку на дату оцінки станом на 09.04.2020 року, з урахуванням зносу, та пошкоджень, складає: -телевізор Samsung СК-5051А -560,50 грн. -ковдра штучна 2х3м-839,17 грн.- 839,17 грн., -палас 2х4,5 -728,33 грн., -корпусні меблі-стінка «Агат» -3166,67 грн., -м`які меблі: диван та два крісла -4940,00 грн., -журнальний столик 332,50 грн., -двері міжкімнатні 1872,82 грн., -вікна 3 пакетні 3 стулчасті 2 з яких відкриваються розмірами (2,08х1,28) -13216,50 -двері 2 стулчасті на балкон, розмірами (2,10х0,90)-5889,75 грн. -двері на балконі, розмірами (2,10х0,90)-5139,75 грн., -французький балкон -5 м., з них 1,67+1,67 -глухі пластикові панелі 18965,40 грн. -стіни житлової кімнати 14123,04 грн., -стеля житлової кімнати 7254,44 грн., -підлоги житлової кімнати 4517,60 грн. -лоджія 1 половина- оздоблено пластиковими панелями -9472,90 грн. -лоджія 2 половина оздоблено штукатуркою та стеля та підлоги лоджії-7023,11 грн. ( а.с. 25). Всього розмір\~матеріального збитку\~становить 98042,48\~грн.\~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Стаття 319 ЦК України передбачає, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд ( ч. 1) ; власність зобов`язує ( ч. 4) ; власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян ( ч. 5). Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.п. 2, 3 Постанови № 6 від 27.03.1992 року « Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди ( з наступними змінами), розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою, є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до п. 3.2 Правил безпеки систем газопостачання, затвердженого Наказом міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 року № 285 та зареєстрованим в МЮ 08.06.2015 року за № 674/27119 власник (балансоутримувач та/ або орендар (наймач)) повинен забезпечити утримання систем газопостачання відповідно до вимог чинного законодавства України. Відповідно до п. 3.3 Правил власник (балансоутримувач та/або орендар (наймач)) відповідає за технічний стан і безпечне користування газопроводами, газовими приладами, димовими та вентиляційними каналами. Відповідно до ст. 7 Закону України « Про житлово-комунальні послуги» індивідуальний споживач зобов`язаний укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом: -своєчасно вживати заходів до усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини; -забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку комунальних послуг відповідно до умов договору та не втручатися в їхню роботу; -власним коштом проводити ремонт та заміну санітарно-технічних приладів і пристроїв обладнання, іншого спільного майна, пошкодженого з його вини, яка доведена в установленому законом порядку; -дотримуватися правил безпеки, зокрема пожежної та газової, санітарних норм; -допускати у своє житло управителя, виконавців комунальних послуг для ліквідації аварії, усунення неполадок санітарно-технічного, інженерного обладнання, його встановлення і заміни, проведення технічних та профілактичних оглядів і перевірки показань приладів; -дотримуватися вимог житлового та містобудівного законодавства під час проведення ремонту чи реконструкції житла, не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг;-забезпечити своєчасну підготовку об`єктів, що перебувають у його власності, до експлуатації в осінньо-зимовий період. Як встановлено в судовому засіданні винним в даній пожежі, яка мала місце 09.04.2020 року є онук відповідача по справі [PERSON] - [PERSON] , 1982 року народження, загиблий внаслідок пожежі. Отже, суд приходить до висновку, що саме відповідач [PERSON] є належним відповідачем у справі, оскільки саме його дії як власника житла перебувають у прямому причинному зв`язку із залиттям квартири позивачки. Згідно із ч. 2 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. В обґрунтування розміру матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири позивачкою був наданий звіт про оцінку майна щодо визначення збитку від пошкоджень від 23.04.2020 року, загалом сума пошкоджень становить 98042,48 грн. Враховуючи той факт, що позивачкою за проведення експертизи було сплачено 2000 грн., загальна сума матеріального збитку становить 100042,49 грн. Належних та переконливих доказів, які б спростували даний висновок, матеріали справи не містять. З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог в частині стягнення з відповідача на користь позивачки матеріального збитку в сумі 100042,49 грн. Що стосується позовних вимог в частині відшкодування моральної шкоди з відповідача на користь позивачки , то суд виходить з наступного. Частина 1 статті 1167, ч. 1, п. 3 ч. 2 ст. 23 ЦК України передбачають можливість відшкодування моральної шкоди, яка полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Враховуючи дані обставини справи , а також той факт, що саме дії відповідача як власника квартири перебувають у причинному зв`язку з пошкодженням майна позивачки, такі дії ( бездіяльність) слугували причиною погіршення її стану здоров`я , суд вважає, що сума відшкодування моральної шкоди підлягає стягненню на користь позивачки з відповідача [PERSON] . Згідно з вимогами ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Пункт 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 « Про судову практику в справах про відшкодування моральної ( немайнової) шкоди» передбачає, що розмір відшкодування моральної ( немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань ( фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат ( їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір суми у відшкодування моральної шкоди, суд виходить з характеру та глибини душевних страждань позивачки, принципів розумності і справедливості, того, що шкода не відшкодована відповідачем на час ухвалення рішення суду, і приходить до висновку про стягнення моральної шкоди у розмірі 2000 грн. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог: у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи вищевикладене, приймаючи той факт, що при зверненні до суду позивачкою сплачено судового збору 1261,61 грн., та 840,80 грн., всього 2102,01 грн., з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір в сумі 1200,42 грн. ( 1000,42 грн.- за вимогу про відшкодування матеріальної шкоди і 200 грн. за відшкодування моральної шкоди) пропорійно розміру задоволених позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: partial