Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON], третя особа ЖЄД № 101 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири. У позовній заяві позивач просить стягнути з відповідача на її користь 59610 грн. у рахунок відшкодування матеріальної шкоди, 10000 гривень у рахунок відшкодування моральної шкоди, у рахунок відшкодування судових витрат на сплату судового збору у розмірі 2146 грн.11 коп. Свої позовні вимоги мотивує тим, що вона є власником квартири [ADDRESS], загальною площею 65,14 кв. м., на підставі договору купівлі-продажу від 02 березня 2002 року, укладеного та зареєстрованого 07 березня 2002 року в Комунальному підприємстві «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна» за реєстровим номером 3704, у реєстровій книзі д.1006-85. Квартира розташована на 4 поверсі. 05.01. 2016 р. її квартиру уперше було залито із квартири №12, що розташована поверхом вище над її квартирою. Ця квартира належить на праві власності [PERSON], від імені якої всі перемови щодо спричинення шкоди веде її чоловік [PERSON]. Це на її думку свідчить про те, що ця квартира є спільною сумісною власністю вказаного подружжя. Факт залиття квартири та причини, з яких це відбулося , підтверджується актом обстеження ЖЕД - 101 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва». Обстеження 04 березня 2016 року комісією в складі Майстра р/д [PERSON], майстра т/д №2 [PERSON] та слюсаря-сантехніка [PERSON] було оглянуто квартири [NUMBER] та [NUMBER] Акт від 11.03. 2016 р. Відповідно до цього акту «В наслідок залиття в квартирі [NUMBER] пошкоджено: кімната - 38,6 кв.м - стіна 2,0 кв.м. Причиною залиття став незадовільний стан сантехнічного обладнання у ванній кімнаті квартири [NUMBER]. Будь - яких інших причин залиття виявлено не було. ЖЕД - 101 робіт по ремонту системи ГВП, ХВП, водовідведення та ЦО в вищезазначеному будинку та безпосередньо в квартирі [NUMBER] не проводив. Звернень на ОДС від мешканців квартири [NUMBER] щодо аварійних ситуацій не надходило.»У акті наведені наступні негативні наслідки залиття а саме : «В результаті чого постраждали: частина стіни,гіпсокартон, водоемульсійнепокриття.» Відповідач обіцяв відшкодовувати збитки найближчим часом, але цього не зробив. Оскільки відшкодування збитків у судовому порядку потребувало достатньо багато часу, а вона з чоловіком та дитиною не могла у холодну пору року тривалий час перебувати в умовах підвищеної вологості, нею був виконаний за свій рахунок косметичний ремонт. Однак, вже 06.08. 2016 р. відбулося повторне більш масштабне залиття квартири, внаслідок якої вона знаходиться у вкрай плачевному стані і є, майже непридатною для подальшого проживання.Через появу високої вологості та вогкостіутворився грибок на стінах та між стіною і гіпсокартоном, з причини порушення нормального мікроклімату в кімнаті на вологій стіні та в ніші з'явилися паразити і шкідники, гнилий сморід, огидно випукла від вологи штукатурка. Вже кілька місяців вона відчуває нудоту від даного смороду, безсоння, втому від нервового стану, постійно хворіє, все це пов'язано із вологістю в кімнаті. Через ці обставини вимушена вишукувати можливість перебувати у друзів та родичів , щоб хоч частково обмежити строк знаходження в квартирі, що представляє загрозу для її здоров'я. Згідно з актом обстеження від 09.08.2016 (друге залиття), що складений обстеженням від 08 серпня 2016 року комісією в складі Майстра р/д [PERSON], майстра т/д №2 [PERSON] та слюсаря-сантехніка [PERSON], обстеження ЖЕД - 101 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва», причиною залиття квартири відповідно до акту обстеження комісією встановлено, зафіксовано та підтверджено, що «Внаслідок залиття в квартирі [NUMBER] пошкоджено: кімната - 38,6 кв.м - стіна 6,0 кв.м (цементна стяжка, водоемульсійне покриття), декоративна перегородка, ніша - 2.0 кв.м (гіпсокартон, водоемульсійне пофарбування). Причиною залиття став незадовільний стан сантехнічного обладнання та гідроізоляції примикання ванної до кахля у ванній кімнаті квартири [NUMBER]. Будь - яких інших причин залиття виявлено не було. ЖЕД - 101 робіт по ремонту системи ГВП, ХВП, водовідведення та ЦО в вищезазначеному будинку та безпосередньо в квартирі [NUMBER] не проводила. Звернень на ОДС від мешканців квартири [NUMBER] щодо аварійних ситуацій не надходило». К В квартирі був зроблений євро ремонт з дизайнерською картиною техніки рельєфної штукатурки і на найближчі роки ремонт в квартирі не планувався. З причини залиття пошкоджена стіна, частина декоративної гіпсокартонної перегородки (дизайнерська конструкція з вставками декоративних склоблоків), ніша, частина підвісної стелі. Гіпсокартонну стіну, нішу, та підвісну стелю внаслідок залиття слід демонтувати, так, як у проміжку між цим і стінами вологість і утворений грибок. В пошкоджених стінах проходить електропроводка, що є небезпечним для ситуації, що склалася з причини залиття. Унаслідок залиття квартира потребує термінового ремонту, оскільки мешкати в ній стало небезпечно. Згідно з договором (Додаток №1 Договірна ціна) на ремонт квартири після залиття з ремонтною організацією ТОВ«КТТ», вартість робіт, згідно кошторису, по відновленню стану квартири складає 59 тис.610 грн. (розрахунок проведений на базі Програмного комплексу АВК - 5 (3.0.8)). В результаті повторного залиття квартири та відсутності перспективи в найкоротший строк в літній період її відремонтувати, позивач вказує що вона постійно перебуває у пригніченому, нервовому стані. Через невизначеність з ремонтом не може фізично та морально відновитися, а тому вимушена була звернутися до лікаря 3.07.16 р. та 28.08.16 р., яким їй призначено тривалий курс лікування заспокійливими препаратами ( рецепт та витяг із медичної картки додається). Через необхідність лікування вона понесла значні витрати на придбання, у тому числі, дорогих ліків іноземного виробництва. Незважаючи на підтвердження факту спричинення шкоди, відповідач тривалий час ухиляється від відшкодування збитків з різних надуманих підстав, а останній раз (19.08.16 ) відповідач запевнив, що має наміри 20.08.16 зустрітися з директором ТОВ «КТТ» та вирішити питання ремонту. Після обіцянки на контакт відповідач не вийшов, та на зустріч так і не прийшов. Через фізичний та психічний стан здоров'я, пов'язаний з залиттям квартири, їй довелось відкласти або зовсім скасувати більшість раніше запланованих справ та концертних гастролей, що викликало незручності у відносинах з багатьма фізичними та юридичними особами, погіршення стосунків з ними. Вона постійно хвилюється, оскільки не має фінансової можливості відремонтувати квартиру напередодні холодного сезону, оскільки необхідна для ремонту сума є для неї дуже великою. Такі негативні для її здоров'я наслідки були б значно меншими, якби відповідач своєчасно відшкодував завдані збитки. В судовому засіданні позивач позов підтримує, справу просить розглянути за її відсутності, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач повідомлявся в установленому законом порядку про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився. Судова повістка направлена за адресою реєстрації відповідача повернулась до суду за закінченням терміну зберігання. У відповідності до ч.5 ст.74 ЦПК України вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене належним чином. Відповідно до вимог ч.1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. ст. 224, 225 ЦПК України, вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, його неявка не перешкоджає розгляду справи. Дослідивши матеріали справи суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню. Згідно зі ч.1 ст.10 Житлового кодексу України громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями. Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Збитками, які підлягають відшкодуванню у вищезазначеному обсязі є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Сума спричинених матеріальних збитків, підтверджених позивачем складає 59610 грн. (а.с.15-20). Відповідно до ст. ст. 58, 59, 62-64, 212 ЦПК України вказані обставини підлягають встановленню на підставі належних та допустимих доказів, які оцінюються самостійно судом в їх сукупності. До істотних обставин, що підлягають з'ясуванню судом та доведенню сторонами у такому спорі, є наявність всіх сукупних елементів складу цивільного правопорушення; при цьому позивач зобов'язаний довести протиправність поведінки відповідача, розмір заподіяної шкоди, причинно-наслідковий зв'язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Крім цього, відповідно до ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна, у скасуванні робочих мистецьких подій. Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (із змінами, внесеними згідно з Постановами Пленуму Верховного суду N 5 від 25.05.2001 N1 від 27.02.2009) під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями. Моральна шкода може полягати також, зокрема уприниженні честі, гідності, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Статтею 23 ЦК України встановлено яку форму може набувати моральна шкода та в яких випадках вона може бути заподіяна особі, право на відшкодування якої особа має внаслідок порушення її прав. Частиною 2 цієї статті встановлено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно з постановою Пленуму Верховного суду від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди» визначено поняття моральної шкоди. Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до п. 5 вказаної постанови обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Звертаючись до суду, позивачем в обґрунтування заподіяння їй з боку відповідача моральної шкоди в розмірі 10000 грн. було зазначено про негативні емоції переживання, що виникли внаслідок значного психічного впливу обставин, пов'язаних із подвійним залиттям приміщення. Суд погоджується з заявленим позивачем розміром моральної шкоди, яка підтверджується відповідними доказами(а.с.21-25). У відповідності до ст.88 ЦПК України стягненню з відповідача підлягає сплачена позивачем сума судового збору при зверненні до суду в розмірі 2146,11 грн. Відповідно до ст.88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати понесені останнім по сплаті судового збору при зверненні до суду. Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ставка судового збору з позовної заяви про відшкодування моральної шкоди складає 1,5 відсотка позову, але не менш 1 розміру мінімальної заробітної плати. Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві містяться вимоги майнового і немайнового характеру судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. На підставі викладеного,

Outcome: approved