Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-01 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Дарницького районного суду міста Києва з позовом, в якому просить: - визнати недостовірною та такою, що порушує її особисті немайнові права, інформацію, яка була розповсюджена у відеоматеріалі [PERSON] в мережі Інтернет на YouTube-каналі «[PERSON]» [INFO] під назвою « [INFO] » или [INFO]» за посиланням [INFO] ; - зобов`язати [PERSON] як власника YouTube -каналу «[PERSON]» протягом 10 календарних днів з дня набрання рішенням суду законної сили спростувати поширену недостовірну інформацію, шляхом поширення ним відеоматеріалу на YouTube-каналі «[PERSON]», в якому повідомити інформацію такого змісту: « [INFO] [PERSON] , на моєму YouTube-каналі « [PERSON] » у відеоматеріалі під назвою « [INFO] » или [INFO]», була поширена недостовірна інформація про причетність Начальника Головного управління Державної податкової служби в Одеській області [PERSON] як куратора схем ухилення від сплати податків (так званих податкових «скруток») суб`єктами господарської діяльності Одеської області. [PERSON] свої вибачення за шкоду, завдану її честі, гідності та діловій репутації». Позовні вимоги обґрунтовує тим, що в мережі Інтернет на каналі YouTube «[PERSON]» [INFO] був розміщений відеоматеріал, який набрав майже 16,5 тисяч переглядів, під назвою « [INFO] » или [INFO]» за посиланням [INFO] . У вказаному відеоматеріалі відповідачем повідомлено широкому загалу, що податкова служба Одеської області, на чолі з [PERSON] , курує злочинні податкові схеми (так звані податкові скрутки або «скрутки» ПДВ), отримуючи від кожної такої операції неправомірну вигоду, а також доповідає Державній податковій службі України неправдиву інформацію про стан справ в Одеському регіоні. Вказаний відеоматеріал являє собою текст, який промовляє відповідач [PERSON] на фоні графічних зображень і фотографій осіб, про яких йде мова у відеосюжеті, із зазначенням їхніх імен та прізвищ. Комплексний лінгвістичний і правовий аналіз тексту дозволяє зробити висновок про те, що відповідачем у вищевказаному відеоматеріалі було доведено до відома широкого загалу інформацію, подану у вигляді встановлених відповідачем фактів, про скоєння позивачем спільно з іншими особами низки кримінальних правопорушень, а саме: сприяння ухиленню суб`єктами господарювання, що перебувають на податковому обліку в Головному управлінні Державної податкової служби в Одеській області, від сплати податків (зокрема, податку на додану вартість), отримання неправомірної вигоди за таке сприяння від суб`єктів господарювання, зловживання владою чи службовим становищем і здійснення незаконного впливу на інших осіб в системі державної податкової служби з метою призначення [PERSON] на відповідні посади, повідомлення неправдивої інформації до Державної фіскальної служби України стосовно стану податкового контролю в Одеському регіоні, що мало результатом невиконання чи неналежне виконання органом державної податкової служби своїх обов`язків зі здійснення податкового контролю. [PERSON] зазначає, що в спірному відеоматеріалі мова йде про встановлені факти вчинення позивачем податкових і кримінальних правопорушень, однак законом передбачено інший порядок встановлення таких фактів. Так, відповідно до положень Податкового кодексу України єдиним належним способом виявлення порушення платником податку порядку нарахування і сплати податкових зобов`язань є проведення податкової перевірки, за результатами якої податковий орган виносить податкове повідомлення-рішення про донарахування суми податку і застосування фінансових санкцій, податкові зобов`язання, визначені таким податковим повідомленням-рішенням, вважаються такими, що узгоджені, лише після закінчення процедури адміністративного та/або судового оскарження або строку на таке оскарження. Лише з моменту такого узгодження можна стверджувати про вчинення особою порушення податкового законодавства. Що стосується вчинення особою кримінального правопорушення, то відповідно до статті 62 Конституції України в Україні діє презумпція невинуватості, і особа вважається невинуватою у вчиненні злочину, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Це означає, що лише відповідний обвинувальний вирок суду, який набрав законної сили, може бути підставою для встановлення фактів вчинення позивачем кримінального правопорушення. [PERSON] стверджує, що вони з відповідачем особисто не знайомі. Відповідач не обізнаний про службову діяльність позивача, зі змістом його управлінських рішень. Натомість, [PERSON] не є особою, яка володіє вичерпною інформацією з приводу фінансово-господарської діяльності, податкового обліку і звітності суб`єктів господарювання, про які мова йде у спірному відеоматеріалі. Позивач також не може на законних підставах володіти і інформацією, яка становить банківську таємницю, про фінансові операції відповідних суб`єктів господарювання, а тому висновки відповідача, які він подає як факти, насправді за жодних обставин не можуть бути об`єктивними і достовірними. Зважаючи на викладене, у відповідача станом на час розміщення відеоматеріалу не було і не могло бути жодних правових підстав звинувачувати позивача, самого або спільно з іншими особами, у вчиненні будь-яких неправомірних дій. Інформацію, яка була поширена серед невизначеного кола осіб шляхом розміщення відповідачем в Інтернет-просторі відеоматеріалів, [PERSON] вважає негативною та недостовірною, оскільки вона не має жодного відношення до будь-якого з суб`єктів господарювання, діяльність якого висвітлюється у відеосюжеті. Крім того, позивач зазначає, що відносно неї не відкрито будь-якого кримінального провадження, вона не є учасником жодного кримінального провадження, пов`язаного з розслідуваннями фактів, висвітлених у відеосюжеті. Натомість, факти, які наводяться у оприлюдненому відеоматеріалі, є спотвореними, перекрученими, не стосуються позивача і є такими, що грубо порушують презумпцію невинуватості. У зв`язку з тим, що поширена відносно позивача інформація є негативною, недостовірною, порушує особисті немайнові права позивача, [PERSON] просить визнати її недостовірною та такою, що порушує особисті немайнові права і підлягає спростуванню, та зобов`язати відповідача її спростувати в такий самий спосіб, як вона була поширена. Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 12 квітня 2021 року цивільну справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання інформації недостовірною та зобов`язання спростувати інформацію передано на розгляд Дніпровському районному суду міста Києва. В порядку автоматизованого розподілу справ між суддями 07 травня 2021 року заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О. Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 12 травня 2021 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Сторонам роз`яснено їх процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні строки. У встановлений судом строк відповідач [PERSON] , в особі представника [PERSON] , подав відзив на позов, в якому проти задоволення позову заперечував в повному обсязі, пославшись на таке. В позовних вимогах відсутній конкретний перелік інформації, яку позивач просить суд визнати недостовірною. Крім того, зазначає, що такий спосіб захисту, як публічне вибачення за поширення недостовірної інформації чинним законодавством не передбачено, а тому відсутні підстави для задоволення вказаної позовної вимоги. Також відповідач зазначає, що позивачем не надано до матеріалів справи самого відеозапису, що є предметом спору у даній справі, не відомо на якому носії надавалася спірна відеопублікація експерту та чи досліджувався експертами сам відеозапис, а тому даний висновок експерта не може вважатися належним. Відповідач вказує, що позивач [PERSON] є публічною особою, а тому має бути готова до більш прискіпливої уваги до себе з боку суспільства та журналістів і проявляти більшу толерантність до критики. Відповідач є відомим журналістом-розслідувачем, спеціальним кореспондентом телеканалу «1+1», ведучим програми «Секретні матеріали». Він отримав від джерела інформацію про податкові «скрутки» в Одеській області. На підставі отриманої інформації зробив відеозапис, в якому продемонстрував ті дані, які він отримав щодо Товариства з обмеженою відповідальністю «Гіпроград», Товариства з обмеженою відповідальністю «Віта Прайм» та інших компаній і висловив свої думки та висновки. Жодних фактів щодо податкових «скруток» з розслідування відповідача Головним управлінням Державної фіскальної служби в Одеській області не спростовано. Просив у задоволенні позову відмовити. Строки для подання відзиву та відповіді на відзив закінчились, а тому відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України та частини п`ятої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи,

Outcome: partial