Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-07 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: стягнути з [PERSON] на її користь заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття квартири у розмірі 3 472,96 гривень; судові витрати покласти на відповідача. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що їй на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] в м Києві. Квартира знаходиться на 3-му поверсі 5-ти поверхового будинку. На протязі тривалого часу мешканцями квартири [NUMBER], яка розташована над її на 4-му поверсі відбувається залиття її квартири, а саме ванної кімнати. Вона неодноразово піднімалась до сусідів, просила прийняти якісь міри. Чоловік, який відчинив двері відрекомендувався та квартирантом, відмовився викликати власницю та вів себе дуже зухвало. Замість того, щоб хоч якось запобігти подальшому залиттю, він почав її ображати лайкою, спеціально грюкати по стінам та підлозі, робити її життя нестерпним. Вона була вимушена навіть кілька разів звертатись до правоохоронних органів і з мешканцями квартири [NUMBER] проводив дільничний міліціонер бесіду. Для фіксування випадків залиття її квартири вона писала заяву до ЖЕД - 401, який обслуговує їхній будинок. Комісія ЖЕД - 401 в складі трьох осіб провела обстеження та зафіксувала залиття у її ванній кімнаті. А в квартирі [NUMBER] встановлено відсутність герметизації примикання у ванній кімнаті, про що мешканцям було вказано та запропоновано зробити герметизацію у ванній кімнаті. Вона із свого боку також просила сусідів відноситись до свого майна більш і відповідально, зробити герметизацію, та користуватись ванною без нанесення шкоди її майну, але у відповідь почула тільки сміх та знущання. Залиття її ванної кімнати не припинялося. Пляма постійно росла. Вона зазнала чимало переживань та страждань внаслідок того, що ванна кімната постійно заливається, краска облущується, стеля покрита грибком, починав відставати кахель, між плитками стики були покриті чорним нашаруванням. У ванній кімнаті неприємний запах, а особа, яка винна в залитті не має на меті добровільно відшкодувати заподіяні матеріальні збитки та провести ремонтно-відновлювальні роботи. З метою усунення наслідків залиття квартири, зокрема ванної кімнати, вона була змушена звернутись до спеціалізованої організації, яка обчислила вартість виконання ремонтно-відновлювальних робіт. Відповідно до коштоторисного розрахунку вартість ремонтних робіт в її квартирі склала 3 472,96 гривень. Спеціалісти із підрядної організації ТОВ «Укрбуднадра», провели всі необхідні роботи по обробці пошкоджених грибком стелі та примикаючої стіни. Для чого було знято штукатурку до бетону, оброблено спеціальною протигрибковою сумішшю, поштукатурено, знято частково кахельну плитку, під якою також зроблено спеціальну обробку, тощо. Збитки, відповідно до складеного кошторису становлять 3 472,96 гривень, які повинні бути відшкодовані відповідачем в повному об'ємі з підстав передбачених ст.ст. 22, 1166, 1192 ЦК України. Окрім того, їй внаслідок залиття квартири, постійного приниження мешканцями квартири [NUMBER], які її постійно заливають та відкрито сміються з неї, пенсіонерки, людини похилого віку, було завдано моральну шкоду, яка полягає в порушенні права власності, переживаннями, внаслідок яких вона навіть попала в лікарню, де проходила лікування з 25 грудня 2015 року по 14 січня 2016 року. Початий в квартирі ремонт дороблювали вже у її відсутність, так як внаслідок переживань її були вимушені госпіталізувати. Представник позивача в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала в повному обсязі, з підстав викладених у позовній заяві, просила позов задовольнити. Пояснила суду, що внаслідок залиття квартири позивача стеля у ванній кімнаті квартири була повністю мокрою, вода стікала по стінам. Після залиття утворилася пляма на стіні, яка постійно росла, при цьому відбулося відшарування штукартурки. Працівниками ЖРЕО було обстежено квартиру [ADDRESS], та встановлено причину залиття, що відображено у відповідних актах. Суміжних квартир, у яких би було розташування ванної кімнати поруч із ванною кімнатою позивача, не має. Зазначила, що їй не відомо чи була присутня при огляді квартири відповідача позивач. Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, просив відмовити у його задоволенні. Пояснив суду, що акти про залиття складені лише працівниками ЖРЕО, без залучення інших осіб та присутності власника квартири, що може свідчити про те, що огляд взагалі не проводився. При цьому, інші факти, внаслідок яких могло відбутися залиття, взагалі не розглядалися. Залиття могло статися через комунікації будинку, суміжні квартири. Зазначив, що йому не відомо чи проживає у квартирі відповідач. Представник третьої особи позовні вимоги підтримала в повному обсязі. Зазначила, що огляд квартири позивача та відповідача відбувався працівниками ЖЕД-401, які встановили причини залиття та його насідки, що було зафіксовано в актах. Вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази у всій сукупності, суд приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи, позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] 27 травня 2014 року позивач звернулася до Житлової ремонтно-експлуатаційної організації № 401 із заявою, в якій повідомила, що у ванній кімнаті її квартири [ADDRESS] постійна волога стеля, внаслідок залиття із квартири [ADDRESS] (а.с.8). Відповідно до акту від 04 червня 2014 року, складеного комісією у складі: майстра з ремонту [PERSON], майстра т/д № 4 [PERSON], слюсара-сантехніка [PERSON] та затвердженого начальником ЖРЕО-401 [PERSON], при проведенні обстеження квартири [ADDRESS] було встановлено, що вказана квартира знаходиться на третьому поверсі п'ятиповерхового будинку. Залиття сталося з вище розташованої квартири [NUMBER]. На час перевірки в зазначеній квартирі виявлено відсутність герметизації примикання ванної до стіни, що призводить до виливу води на підлогу та потрапляння до нижче розташованої квартири [NUMBER] В результаті залиття квартири [NUMBER] спостерігаються сліди залиття у ванній кімнаті. На стелі (побілка) - мокра пляма розміром 0,6 кв.м. З мешканцем квартири [NUMBER] проведено роз'яснювальну роботу, щодо виконання примикання у ванній кімнаті (а.с.10). Згідно акту від 19 листопада 2015 року, складеного комісією у складі: інженера [PERSON], майстра т/д [PERSON], слюсара-сантехніка [PERSON] та затвердженого начальником ЖЕД-401 [PERSON], при проведенні обстеження квартири [ADDRESS] було встановлено, що сліди залиття спостерігаються у ванній кімнаті: ванна (стеля) - мокра пляма, побілка місцями відшарувалась. Залиття відбулося з вище розташованої квартири [ADDRESS] в зв'язку з відсутністю герметизації примикання у ванній кімнаті. Комісія вважає за необхідне мешканцями квартири [NUMBER] виконати ремонтні роботи по відновленню герметизації примикання у ванній кімнаті для уникнення в подальшому залиття нижче розташованої квартири [NUMBER] (а.с. 11). 24 листопада 2015 року позивач повторно звернулася до ЖЕД-401 із заявою про залиття її квартири з вище розташованої квартири [ADDRESS] (а.с.9). Відповідно до акту від 15 грудня 2015 року, складеного комісією у складі: майстра з ремонту [PERSON], майстра т/д [PERSON], слюсара-сантехніка [PERSON] та затвердженого начальником ЖЕД-401 [PERSON], при проведенні обстеження квартири [ADDRESS] було встановлено, що сліди залиття спостерігаються у ванній кімнаті: ванна (стеля) - мокра пляма, побілка місцями відшарувалась. Залиття відбулося з вище розташованої квартири [ADDRESS] в зв'язку з відсутністю герметизації примикання у ванній кімнаті. Мешканець квартири [ADDRESS] був попереджений, щодо проведення робіт по відновленню герметизації і так як він не виконав ці роботи, то сліди залиття в квартирі [NUMBER] за вище вказаною адресою збільшуються (а.с.12). 29 червня 2016 року позивач повторно звернулася до ЖЕД-401 із заявою про систематичне залиття її квартири у ванній кімнаті та проведення обстеження. Відповідно до акту від 30 червня 2016 року, складеного комісією у складі: головного інженера [PERSON], майстра т/д [PERSON], слюсара-сантехніка [PERSON] та затвердженого начальником ЖЕД-401 [PERSON], при проведенні обстеження квартири [ADDRESS] було встановлено, що сліди залиття спостерігаються у ванній кімнаті: ванна (стеля) - мокра пляма, побілка місцями відшарувалась та повідпадала. Залиття відбулося з вище розташованої квартири [ADDRESS] в зв'язку з відсутністю герметизації примикання у ванній кімнаті. Мешканець квартири [NUMBER] по пр-ру Миру, 14 неодноразово був попереджений, щодо проведення робіт по відновленню герметизації і так як він не виконав ці роботи, то сліди залиття в квартирі [NUMBER] за вище вказаною адресою збільшуються Як вбачається з матеріалів справи та підтверджується довідкою, виданою Житловою експлуатаційною дільницею № 401, власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] Відповідно до кошторису на ремонтні роботи за адресою: [ADDRESS] від 29 грудня 2015 року, складеного ТОВ «УКРБУДНАДРА», вартість ремонтних робіт у ванній кімнаті вказаної квартири становить 3 472 гривень 96 копійок. Вказані відомості також підтверджуються довідкою про вартість виконаних будівельних робіт /та витрати/ за грудень 2015 року від 29 грудня 2015 року, актом № 1 приймання виконаних ремонтних робіт за грудень 2015 року від 29 грудня 2015 року (а.с.14, 15). За вимог Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч.1 ст. 1166 ЦК України). Відповідно до ст. 179 Житлового кодексу УРСР користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. (ч. 2 ст.1166 Цивільного кодексу України). За змістом цієї статті обов'язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Будучи допитаною в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила суду, що працює майстром технічної дільниці ЖЕД № 401. В квартирі [ADDRESS] вона була неодноразово, так як квартиру [NUMBER] постійно заливало з даної квартири. Відвідувала вона дану квартиру разом зі слюсарем. Саме слюсар встановлював причину залиття в її присутності, вона лише записувала дані, акт складався в ЖРЕО. Заявки про залиття надходили від власника квартири [NUMBER] Квартиру [NUMBER] їм відривав чоловік, як саме він представлявся вона не пам'ятає. Слюсар подивився, що протікання відбувається під ванною, він відкривав кран та лив на стіни воду, яка текла під ванну. Було встановлено, що причиною залиття є відсутність герметизації примикання ванної. Вони неодноразово говорили мешканцю квартири [NUMBER] про необхідність здійснення герметизації. Свідок [PERSON] пояснив суду, що працює слюсарем-сантехніком ЖРЕО № 401. Щодо обставин залиття квартири позивача, зазначив, що йому зателефонував майстер та повідомив про залиття квартири [ADDRESS]. Вони спочатку зайшли до квартири [NUMBER] та встановили де саме заливає. Потім вони піднялися до вище розташованої квартири [NUMBER] та з'ясували, що протікає примикання ванної. Так, вони перевірили герметизацію, увімкнули душ та полили на стіни. Під ванною спочатку було просто сиро, а коли він увімкнув душ, то одразу потекла вода. Зазначив, що тип плям у ванній кімнаті квартири [NUMBER] не міг виникнути за іншого протікання, він працює більш двадцяти років та може виявити порив в стіні та примикання. Водопровід він провіряв візуально та він був цілим. Пояснив суду, що у квартирі [NUMBER] він був близько двох чи трьох разів разом з майстром та інженером, головний інженер був в основному у квартирі [NUMBER], чи був він у квартирі [NUMBER] він не пам`ятає, проте питав, що саме він виявив у квартирі [NUMBER]. Двері квартири [NUMBER] їм завжди відкривав чоловік. Після обстеження квартири в ЖРЕО були складені відповідні акти про залиття. Свідок [PERSON] пояснив суду, що працює головним інженером ЖЕД № 401. При обстеженні квартири [NUMBER] він був лише один раз. У квартирі [NUMBER] він не був. Її обстеження проводили майстер та сантехнік. Що саме там трапилося йому відомо з їхніх слів. Майстром було встановлено об'єми залиття, а сантехніком - причини залиття. Акт про залиття ним було підписано. Таким чином, за вищевикладених обставин вбачається, що залиття квартири [ADDRESS] відбулося через відсутність герметизації примикання ванної у квартирі [ADDRESS], що призводило до протікання води з ванної у сусідню квартиру [NUMBER] За результатами обстеження квартири [NUMBER] неодноразово складалися відповідні акти про залиття. Щодо посилань сторони відповідача на те, що акти були складені без присутності інших осіб, власника квартири, що свідчить про можливість не проведення огляду квартири відповідача, то вказані посилання не заслуговують на увагу, оскільки факти не проведення обстеження квартири відповідача були спростовані свідками, а згідно з п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. При цьому, вказаний акт про залиття повинен складатися комісією у складі: головного інженера виконавця послуг - голови комісії, майстра технічної дільниці, майстра ремонтної дільниці, слюсаря-сантехніка (слюсаря-електрика), представників організації, яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, що в повній мірі було дотримано під час складання актів про залиття квартири позивача. У відповідності до ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. У відповідності до вимог ст. 322 Цивільного кодексу України та ст. 151 Житлового кодексу УРСР, власник квартири зобов'язаний утримувати майно, забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Відповідно до ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Таким чином, враховуючи що власник квартири [ADDRESS] - [PERSON], не забезпечила належного та справного догляду за своєю власністю, стороною відповідача не надано суду належних та достовірних доказів, щодо спростування наявних в матеріалах справи актів по факту залиття квартири позивача, суд оцінивши наявні в справі письмові докази, в їх сукупності, а також враховуючи характер та обсяг пошкоджень в квартирі позивача, приходить до висновку, що в розрізі даного спору, виходячи із принципу змагальності сторін, відповідальність за спричинену позивачу матеріальну шкоду, яка сталася внаслідок залиття його квартири, має нести відповідач [PERSON], власник квартири [ADDRESS]. Відповідно до п.1 ч.2 ст.22 Цивільного кодексу України передбачено, що збитками є витрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Стаття 1192 Цивільного кодексу України зобов'язує особу, яка завдала шкоду, відшкодувати її в натурі за вибором потерпілого (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо), або відшкодувати завдані збитки в повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконаних робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, враховуючи, що доказів в спростування вимог позивача, щодо розміру матеріального збитку завданого в результаті залиття квартири позивача, відповідачем суду не надано, суд вважає за необхідне, враховуючи кошторис на ремонтні роботи, довідки про вартість виконаних робіт /та витрати/, акту приймання виконаних ремонтних робіт, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири, у розмірі 3 472 гривень 96 копійок. Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову . Крім того, відповідно до ст. 88 Цивільного процесуального кодексу України, суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача понесені та документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 551 гривня 21 копійка. Враховуючи наведене та

Outcome: approved