Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-15 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовом до Нововодолазької селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог зазначила наступне. [INFO] померла її мати [PERSON] , яка мешкала в смт Нова Водолага. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входять житловий будинок з надвірними будівлями, розташований в [ADDRESS] , та грошовий вклад, що знаходиться на картковому рахунку у ПАТ Держ.ощадбанк України. Родинний зв`язок між нею та померлою [PERSON] , як доньки та матері, підтверджується свідоцтвом про народження. З 17.07.1982 позивач перебуває у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданим Нововодолазьким районним відділом РАГС Харківської обл., актовий запис № 85. Після укладення шлюбу її прізвище змінено на [PERSON] . [INFO] її мати була госпіталізована лікарем психіатром Нововодолазької районної лікарні в Стрілечанську лікарню Харківської області. В січні 2017 року мати була вивезена з лікарні та її місце проживання позивачці не було відоме. Вона зверталась до поліції з заявою про розшук матері. Після розшуку з`ясувалося, що [PERSON] , 1938 року народження, померла [INFO] в м. Бєлорєченськ, Бєлорєченського р-ну Краснодарського краю Російської федерації. Цей факт підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим відділом РАЦС Бєлорєченського р-ну управління РАЦС Краснодарського краю 10 січня 2019 року. 22 березня 2019 року [PERSON] звернулась із заявою до приватного нотаріуса Нововодолазького районного нотаріального округа Харківської області Крючкової А. Н. про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Нотаріус відмовила у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку 6 місяців з часу відкриття спадщини. Тому, позивач змушена звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що пропустила строк з поважних причин, оскільки їй було не відомо час та місце смерті матері. Просила визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 30 жовтня 2019 року витребувано від приватного нотаріуса Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області Крючкової Л. А. належним чином завірену копію спадкової справи №54/2019 від 22 березня 2019 року, відкриту після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (а. с. 30-31). Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 16 січня 2020 року до участі у цивільній справі за позовом [PERSON] до Нововодолазької селищної ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, залучено [PERSON] (а. с. 63-64). Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду надала заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольтини, та провести розгляд справи за її відсутності. Відповідач Нововодолазька селищна рада не направила свого представника для участі у судовому засіданні, надала заяву, відповідно до якої не заперечує проти позову та просить розглядати справу без участі відповідача. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, про причини неявки суд не повідомила, заяв про відкладення розгляду справи не надала. Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов наступного. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , у м. Бєлорєченськ, Бєлорєченського району, Краснодарського краю, Російської Федерації, про що 21 листопада 2017 року Відділом РАЦС Бєлорєченського району управління РАЦС Краснодарського краю Росія зроблено актовий запис про смерть № 1349 та 10 січня 2019 року й повторно видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] (а. с. 9-10). Після смерті [PERSON] залишилась спадщина, що складається, зокрема, з житлового будинку. Відповідно до копії рішення Нововодолазького районного народного суду Харківської області від 25 листопада 1985 року визнано право приватної власності на житловий будинок з надвірними будівлями, розташований у [ADDRESS], за [PERSON] (а. с. 16-17). Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом, що передбачено приписами ст. 1217 ЦК України. Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За приписами ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Заповітів за життя спадкодавець не залишила, що вбачається з Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 55579555 від 22.03.2019 (а. с. 44). Оскільки заповіт відсутній, до спадкування закликаються спадкоємці за законом. Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. З повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 00022424627 від 22.09.2019 вбачається, що [PERSON] народилася [INFO] . Батьками зазначені: [PERSON] та [PERSON] (а. с. 52 - 53). [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб 17 липня 1982 року, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу Нововодолазьким районним відділом ЗАЦС Харківської області зроблено запис № 85 та видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . Після реєстрації шлюбу прізвище дружини: [PERSON] (а. с. 7). 09 лютого 1962 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, актовий запис № 16 (повний витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 00022424792 від 22.03.2019 (а. с. 51). 30.10.2018 Нововодолазьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , з якого вбачається, що [PERSON] помер [INFO] (а. с. 46). Отжє, судом встановлено, що позивач [PERSON] , яка претендують на спадок, є донькою спадкодавця, тобто спадкоємцем першої черги за законом. За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини, як визначено ч. 1 ст. 1269 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Під час розгляду справи судом було досліджено належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи № 54/2019, заведеної 22.03.2019 приватним нотаріусом Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області Крючковою Л. А., щодо майна померлої [INFO] [PERSON] та встановлено наступне(а. с. 36 - 56). 22.03.2019 [PERSON] звернулася до нотаріальної контори с заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті матері - [PERSON] . Повідомила, що спадкоємцем є також [PERSON] , донька померлої(а. с. 38). З Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 55579186 від 22.03.2019, вбачається, що спадкова справа після смерті [PERSON] відсутня (а. с. 42). 22.03.2019 приватним нотаріусом Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області Крючковою Л. А. була заведена спадкова справа № 54/2019 після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] (витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 55579532 від 22.03.2019(а. с. 43). Відповідно до довідки Відділу (Центр надання адміністративних послуг) Нововодолазької селищної ради Харківської області № 04.01-28/582 від 22.05.2019, місце реєстрації [PERSON] на день смерті, а саме, [INFO] , є адреса: [ADDRESS] . Померла за життя була зареєстрована одна з 02.01.2002 (а. с. 11, 55). Постановою від 22 березня 2019 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватний нотаріус Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області Крючкова Л. А. відмовила позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті [PERSON] у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини (а. с. 13, 56). Таким чином, судом встановлено, що спадкоємець за законом [PERSON] , на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем не проживала та протягом строку, встановленого законом, не подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, за відсутності спадкоємців, які прийняли спадщину, а відповідно й письмовой згоди на подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] , позивач звернулась з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Таким чином, судом встановлено, що між сторонами виникли спадкові правовідносини, які регулюються Цивільним кодексом України. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відтак, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані у разі, якщо: по-перше, у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви, а по-друге, ці обставини визнані судом поважними. Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Пленум Верховного Суду України у постанові від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В обґрунтування поважності причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] зазначила, що зверталась до поліції із заявою про розшук [PERSON] , не була обізнаний про час та місце смерті матері. Відповідно до акту депутату округу № 16 Нововодолазької селищної ради № 91 від 16.10.2018 за адресою: [ADDRESS] , знаходиться домоволодіння, яке належить [PERSON] , що померла [INFO] у м. м. Бєлорєченськ, Бєлорєченського району, Краснодарського краю. У період відсутності [PERSON] за будинком доглядає [PERSON] . Акт складено у присутності свідків [PERSON] та [PERSON] (а. с. 8). За змістом ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту, тощо. Частиною ч. 1 ст. 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, що передбачено ст. 16 ЦК України. За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (стаття 13 ЦПК України) Згідно зі змістом ч. ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов?язків, передбачених законом. За частиною 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Стаття 76 ЦПК України, передбачає, що доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Приписами частин 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Ураховуючи, що позивач застосовувала заходи щодо пошуку матері, зверталась з цього приводу до поліції, й не була обізнана про час та місце смерті [PERSON] , суд визнає причини пропуску [PERSON] , встановленого законом строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , поважними, а позов - обгрунтованим та таким, що підлягає задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved