Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-17 00:00:00

Позивач [PERSON], звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до відповідача Головного управління юстиції в м. Києві, треті особи: П'ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, Житлово-будівельний кооператив «Шовковик-7», в якому просить визнати в порядку спадкування за законом за нею право власності на квартиру [ADDRESS]. Позивач позовні вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] року помер її чоловік - [PERSON]. Після померлого відкрилася спадщина на належну йому квартиру [ADDRESS] в Житлово-будівельному кооперативі «Шовковик-7». Вона є єдиною спадкоємицею першої черги за законом, яка прийняла спадщину від Спадкодавця, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спірну квартиру у зв'язку з відсутністю реєстрації права власності на дану квартиру, чим порушено її права на спадкування за законом. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилася до початку судового розгляду справи представник позивача [PERSON] надала заяву про розгляд справи у її відсутність, просила позовні вимоги задовольнити з підстав, викладених в позовній заяві. Представник відповідача Головного управління юстиції в м. Києві в судове засідання не з'явився, однак надав суду письмові заперечення, згідно яких просив по суті позовних вимог в задоволенні позову відмовити, посилаючись на те, що видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. У зв'язку з відсутністю реєстрації права власності на спірне нерухоме майно за [PERSON], для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом позивачу у нотаріуса немає законних підстав. Представник третьої особи П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду судової справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі. Представник третьої особи ЖБК «Шовковик-7» в судове засідання не з'явився, однак просив справу розглянути у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Суд, дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] року помер чоловік позивачки - [PERSON], у віці 63 років, про що [INFO] року складено відповідний актовий запис № 1174. (а.с. 6, 63) З матеріалів справи вбачається, що після смерті Спадкодавця відкрилася спадщина на належну йому квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] в Житлово-будівельному кооперативі «Шовковик - 7». (а.с. 58-84) У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки ( ст. 1261 ЦК України). Діти померлого [PERSON] та [PERSON] відмовилися від прийняття спадкового майна на користь дружини померлого - позивачки [PERSON], що підтверджується матеріалами спадкової справи № 1282/2013 року померлого [INFO] року [PERSON]. Отже, з урахуванням вищевикладеного, в судовому засіданні встановлено, що позивачка [PERSON] є єдиною спадкоємицею першої черги за законом, яка прийняла спадщину від Спадкодавця. В передбачений статтею 1270 Цивільного кодексу України шестимісячний термін позивачка звернулась до третьої особи П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори з метою оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] після смерті [INFO] року її чоловіка [PERSON]. (а. с. 60) Постановою П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори від 12.05.2014 року № 1802/02-14/6 позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, а саме на квартиру [ADDRESS] у зв'язку з відсутністю реєстрації права власності на відповідну квартиру. (а.с. 82) Згідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. В свою чергу, відповідно до пункту 1 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права. В судовому засіданні встановлено, що на підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 05 липня 1982 року № 1042 громадянин [PERSON] (Спадкодавець) став членом Житлово-будівельного кооперативу «Шовковик - 7». Разом з тим, на підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів від 05 липня 1982 року № 1042 громадянину [PERSON] (Спадкодавець) було видано Ордер на житлове приміщення - квартиру [ADDRESS] в будинку житлово-будівельного кооперативу «Шовковик-7» серії Ж № 032480. (а.с. 5) 21 вересня 1991 рогу Спадкодавець став власником квартири [ADDRESS] ЖБК «Шовковик - 7» шляхом сплати в повному обсязі пайового внеску за квартиру (копія довідки №45 від 19.05.2014 року), однак відповідно до статті 182 Цивільного кодексу України право власності на зазначену квартиру не встиг за час життя зареєструвати. (а.с 10) Відповідно до статті 384 Цивільного кодексу України член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. В свою чергу, статтею 328 Цивільного кодексу України закріплено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Відповідно до абзацу 2 п. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у правах про спадкування» у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди. Таким чином, квартира [ADDRESS] належала [PERSON] на праві власності, що в свою чергу підтверджує право позивача, як спадкоємця на зазначену квартиру. Зокрема, у відповідності до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до статті 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяження» визначено, що один із документів, на підставі яких проводиться реєстрація прав власності нерухомого майна, є рішення суду про визнання права власності. Разом з тим, абзацом 5 Листа Міністерства юстиції від 12.01.2005 року № 19-32/319 встановлено, що у разі смерті власника нерухомого майна, первинна реєстрація права власності на яке не була проведена і правовстановлюючий документ відсутній, питання визначення належності цього майна попередньому власнику та наступного його власника (спадкоємця) повинно вирішуватися у судовому порядку. З огляду на викладене, повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, оцінивши зібрані у справі докази, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню.

Outcome: approved