Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-04 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому, з урахуванням збільшення позовних вимог, просить суд: встановити порядок користування квартирою [ADDRESS] а саме: виділити у користування [PERSON] окрему житлову кімнату (приміщення (8) згідно викопіювання) площею 11,6 кв.м.; залишити у спільному користуванні [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], коридор, кладову, кухню, ванни, вбиральні (приміщення (1), (2), (3), (6), (7) - згідно викопіювання); залишити у спільному користуванні [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] житлові кімнати площею 17,8; 9,9; 12,1 кв.м. (приміщення (4), (5), (9) - згідно викопіювання); розділити особовий рахунок квартири [ADDRESS], 24 з урахуванням встановленого порядку користування квартирою; судові витрати стягнути з відповідачів. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 31 жовтня 1980 року [PERSON], як відповідальному квартиронаймачеві, згідно ордеру № 67675 серія Б від 31 жовтня 1980 року було надано у користування окрему квартиру [ADDRESS] загальною площею 51,4 кв.м., що складається із 4 житлових кімнат. Квартира видана для [PERSON] та членів її сім'ї, а саме: [PERSON] (чоловік), [PERSON] (дочка), [PERSON] (дочка), [PERSON] (дочка). На даний час в квартирі зареєстровані - вона, [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Інших осіб у квартирі [ADDRESS] не зареєстровано. Квартира складається із чотирьох окремих житлових кімнат. Вона на даний час займає житлову кімнату площею 11,6 кв.м. На даний час між нею та відповідачами склалися неприязні стосунки, через які тривають постійні сварки та конфлікти, мали місце неодноразові факти виклику правоохоронних органів, не визначено порядок оплати комунальних послуг тощо. Станом на сьогодні у квартирі вона проживає одна, проте зареєстровано всього п'ять осіб. Співмешканці не сплачують за комунальні послуги. Квартира має велику площу, тому вартість комунальних послуг велика. Приватизувати квартиру самостійно вона не має, а співмешканці відмовляються. Проживають вони у інших населених пунктах. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 січня 2018 року у вказаній справі було відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 14 вересня 2018 року, замінено первісного відповідача [PERSON] у справі за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON], третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування жилого фонду Дніпровського району м. Києва» про встановлення порядку користування житлом - належним відповідачем - [PERSON]. Залучено до участі в справі за позовом [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON], третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування жилого фонду Дніпровського району м. Києва» про встановлення порядку користування житлом - співвідповідача - [PERSON]. Позивач в підготовче судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу у її відсутність, позовні вимоги підтримує. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з'явилася, представник відповідача [PERSON] - [PERSON] в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги визнає. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутністю, позовні вимоги визнає. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутністю, позовні вимоги визнає. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву, в якій просила розглядати справу за її відсутністю, позовні вимоги визнає. Представник третьої особи - Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування жилого фонду Дніпровського району м. Києва» в підготовче судове засідання не з'явилася, подала до суду письмові пояснення, в яких просила розглянути справу у відсутність представника третьої особи та винести рішення згідно чинного законодавства України. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Відповідно до ч.3 ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. За вказаних обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, та ухвалити рішення в підготовчому судовому засіданні. Згідно ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи, 31 жовтня 1980 року Виконавчим комітетом Подільської районної Ради народних депутатів м. Києва, на підставі рішення виконкому Подільської районної Ради народних депутатів м. Києва № 420 від 08 вересня 1980 року, на ім'я [PERSON], сім'я якої складається з п'ятьох осіб: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], було видано ордер № 67675 серії Б на право зайняття чотирьох кімнат житловою площею 51,4 кв.м. у квартирі [ADDRESS] (а.с. 79). Згідно довідки про місце проживання та склад сім'ї від 13 березня 2017 року, у квартирі [ADDRESS] зареєстровані: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], особовий рахунок відкритий на ім'я [PERSON] (а.с. 78). Згідно ч. 1 ст. 61 Житлового кодексу УРСР, користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Статтею 64 Житлового кодексу УРСР, члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Як вбачається з викопіровки з поверхового плану квартири [ADDRESS], вказана квартира має чотири кімнати площею 11,6 кв.м., 12,1 кв.м. та 17,8 кв.м., а також коридор площею 13,0 кв.м., ванну кімнату 2,60 кв.м., вбиральню площею 1,5 кв.м., кухню площею 7,7 кв.м., кладову площею 1,4 кв.м. (а.с. 4). Як роз'яснено в п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» N 2 від 12.04.85 року, в силу ст.104 ЖК суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Зміна договору найму жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача не допускається в передбачених ч.3 ст.104 ЖК випадках, незалежно від наявності згоди наймодавця на зміну такого договору, за винятком випадків, коли жиле приміщення наймач одержав не в зв'язку з трудовими відносинами або коли наймодавець втратив право на його виселення. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 49 Цивільного процесуального кодексу України, відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу. Враховуючи заявлені позовні вимоги в частині виділу у користування позивачу окрему житлову кімнату площею 11,6 кв.м., враховуючи визнання позову з боку відповідачів, суд вважає за можливе встановити порядок користування квартирою [ADDRESS] а саме: виділити у користування [PERSON] окрему житлову кімнату (приміщення (8) згідно викопіювання) площею 11,6 кв.м.; залишити у спільному користуванні [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], коридор, кладову, кухню, ванни, вбиральні (приміщення (1), (2), (3), (6), (7) - згідно викопіювання); залишити у спільному користуванні [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] житлові кімнати площею 17,8; 9,9; 12,1 кв.м. (приміщення (4), (5), (9) - згідно викопіювання). Щодо заявлених позовних вимог в частині розподілу особового рахунку квартири [ADDRESS] з урахуванням встановленого порядку користування квартирою, то вказані позовні вимоги задоволенню не підлягають, оскільки рішення суду про встановлення порядку користування квартирою є підставою для відкриття окремих особових рахунків на кожного із співвласників, в тому числі і спільного особового рахунку для позивача та відповідачів, у разі звернення останніх до житлово-експлуатаційної організації з відповідною заявою. Згідно ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування жилого фонду Дніпровського району м. Києва» про встановлення порядку користування житлом. В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, з відповідачів на користь позивача підлягає до стягненню судовий збір, що був сплачений позивачем при звернені до суду, з урахуванням пропорційності задоволених позовних вимог, у розмірі 80 гривень 00 копійок з кожного. Враховуючи наведене та

Outcome: approved