Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-01 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивачка зазначила, що є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 20 травня 2011 року. Відповідач [PERSON] проживає поверхом вище у квартирі № 8 цього ж будинку. В березні 2016 року її квартиру було затоплено. З приводу затоплення квартири, вона звернулась до КП ДГС «ДТС» для складання акту про залиття квартири. Згідно з актом обстеження від 14 березня 2016 року, що складений комісією КП ДГС «ДТС», залиття квартири відбулося з квартири № 8, причиною затоплення було халатне відношення відповідача до санітарно-технічних приладів в його квартирі. Згідно акту обстеження, позивачу було завдано майнову шкоду, а саме: залито стіни і стелю ванної кімнати площею 2,5 кв.м.; залито стіни і стелю кухні площею 6,2 кв.м. Внаслідок залиття, квартира позивачки потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо. Згідно Висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 668/03-16 від 30.03.2016 року, складеного судовим експертом [PERSON], вартість проведення ремонту квартири [ADDRESS] становить 4137,65 грн. Окрім того, неправомірними діями відповідача, позивачці завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Розмір моральної шкоди позивач оцінює у 2000 гривень. Також, позивач звернулась по правову допомогу до адвоката, який надав їй консультацію та здійснив підготовку позовної заяви. За підготовку позовної заяви, адвокату було сплачено 400 гривень, які позивачка просить стягнути з відповідача. Окрім того, експерту [PERSON] позивачем було сплачено 984,00 грн. за проведення будівельно-технічного дослідження квартири. Таким чином, загальна сума відшкодування матеріальної шкоди, становить 5521,65 грн. Добровільно відшкодувати завдану шкоду, відповідач не бажає, тому позивачка вимушена була звернутись до суду з даним позовом. Позивач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю з підстав, викладених у позові, наполягала на їх задоволенні. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, пояснив, що йому на праві власності належить [ADDRESS]. В березні 2016 року він повернувся з роботи. Коли відчинив двері квартири, то побачив, що в ній багато пару. Одразу звернувся до житлово-комунального підприємства з проханням перекрити стояк опалення. В квартирі лопнула труба опалення і відбувався витік гарячої води. Вважає, що його вини в не має, оскільки труби опалення замінювало КП ДМР «Дніпродзержинськтепломережа», а не він. Крім того в запереченням на позов зазначив, що акт складений майстром КП ДГС «ДТС» [PERSON], техніком [PERSON] не може бути належним доказом оскільки був складений без виходу в зазначену квартиру, в акті не зазначена дата залиття квартири, в позовній заяві позивачем також не зазначена точна дата залиття квартири. Також вважає, що висновок експертного будівельно-технічного дослідження складений без огляду квартири позивача, оскільки в ньому зазначено, що будинок № 7 по вул. Воробйова є двоповерховим житловим будинком, коли фактично будинок є трьохповерховим. Просить у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Суд вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, дійшов до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню за наступних підстав: В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] (а.с.8). [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] (а.с.62). Згідно акту про залиття квартири від 14 березня 2016 року, затвердженого начальником дільниці № 1 Комунального житлово-експлуатаційного підприємства «Оріон», вбачається, що затоплення [ADDRESS] відбулося із квартири № 8 цього ж будинку (а.с.23). В судовому засіданні [PERSON] не заперечував про той факт, що залиття квартири позивача сталося саме з його квартири. Причиною залиття зазначив незадовільний стан трубопроводу опалення. Відповідно до\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, в тому числі, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до частини 1\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до вимог\~ст. 1192 ЦК України\~розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 668/03-16 від 30.03.2016 року судового експерта [PERSON] вартість ремонтно-відновлюваних робіт в квартирі [ADDRESS] складає 4137,65 грн. Частиною першою\~статті 57 ЦПК України\~встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1\~ст. 58 ЦПК України). Відповідно до ч. 1\~ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~статтею 61 цього Кодексу. Відповідно до положень\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом зазначеної норми закону у правовідносинах по відшкодуванню шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди. Обов'язок доказування наявності шкоди та її розміру покладається на позивача, відсутність вини у заподіянні шкоди повинен довести відповідач. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Надані позивачем докази, містять відповідну інформацію щодо предмета доказування, а саме щодо наявності та розміру завданої шкоди, а відтак є належними доказами в розумінні положень ст.ст.57,58 ЦПК України. В свою чергу відповідачем належних та допустимих доказів на виконання обов'язку доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу надано не було, розмір шкоди, не спростовано. Пунктом 2\~постанови Пленуму Верховного Суду України N 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Позивачем заявлені позовні вимоги про відшкодування завданої матеріальної шкоди у розмірі 5521,65 грн., яка складається із: вартості ремонтно-відновлюваних робіт в квартирі у розмірі 4137,65 грн., вартості підготовки позовної заяви у розмірі 400 грн., а також вартості експертного будівельно-технічного дослідження у розмірі 984,00 грн. Витрати понесені позивачкою щодо складання позовної заяви та проведення експертного будівельно-технічного дослідження не є матеріальною шкодою, завданою внаслідок залиття квартири, а відносяться до судових витрат. За таких обставин позовні вимоги позивача щодо відшкодування матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири підлягають частковому задоволенню у розмірі 4137,65 грн. Щодо вимог про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] моральної шкоди, суд виходить з наступного. За змістом частин\~ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я та у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Відповідно до ч. 1\~ст. 1167 ЦК України\~- моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Згідно роз'яснень п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України, з подальшими змінами «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року, розмір відшкодування моральної (немайнової)шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема враховується характер і тривалість страждань, стан здоров'я потерпілого, істотність вимушених змін у його життєвих стосунках, конкретних обставин по справі, характер моральних страждань і наслідків, що наступили. При визначенні розміру моральних збитків, спричинених позивачці [PERSON] враховується її похилий вік (майже 66 років), її непрацездатність та не спроможність власними силами усунути пошкодження, спричинені відповідачем. Розмір моральної шкоди, що полягає у душевних стражданнях, яких позивачка зазнала у зв'язку із знищенням та пошкодженням її майна, не усуненням та порушенням майнових прав позивачки. Зважаючи на те, що матеріалами справи підтверджено, пошкодження майна позивача, що, у свою чергу, призвело до завдання їй моральної шкоди, суд приходить до висновку щодо часткового задоволення позовних вимог про стягнення моральної шкоди у розмірі 1000 грн. яка підлягає відшкодуванню та відповідає принципу розумності та справедливості. Згідно зі\~ст. 88 Цивільного процесуального кодексу України\~стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Згідно зі ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, повязаних з розглядом справи. До витрат, повязаних з розглядом судової справи, належать: витрати на правову допомогу; витрати, повязані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів та проведенням судових експертиз. Позивачем були понесені витрати по сплаті судового збору у сумі 551,20 грн., витрати за проведення експертного будівельно-технічного дослідження квартири у сумі 984,00 грн., а також витрати на правову допомогу у сумі 400,00 грн., а всього 1935,20 грн, які відповідно до ст. 88 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial