Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-05 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з вище вказаним позовом, в якому після уточнення позову просить змінити умови договору найму квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; виділити у користування [PERSON] та [PERSON] ізольовану жилу кімнату 1 згідно технічної характеристики квартири, площею 16,0 кв.м. у квартирі що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; зобов`язати Харківську міську раду, адміністрацію Московського району Харківської міської ради, Департамент житлового господарства Харківської міської ради укласти з [PERSON] окремий договір найму жилого приміщення на ізольовану жилу кімнату 1, згідно технічної характеристики квартири площею 16,0 кв.м. у квартирі що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; зобов`язати КП «Жилкомсервіс» відкрити на ім`я [PERSON] особовий рахунок на ізольовану жилу кімнату 1 згідно технічної характеристики квартири, площею 16,0 кв.м. у квартирі що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; кухню, вбиральню, ванну кімнату, коридор, вбудовану шафу у квартирі що знаходиться за адресою: [ADDRESS] залишити у загальному користуванні; стягнути з відповідачів на користь позивача понесені судові витрати. В свою чергу [PERSON] звернулася до суду із зустрічним позовом, в якому після уточнення позову просить змінити умови договору найму квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; виділити у користування [PERSON] ізольовану жилу кімнату 3 згідно технічної характеристики квартири, площею 13,0 кв.м. у квартирі що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; зобов`язати Харківську міську раду, адміністрацію Московського району Харківської міської ради, Департамент житлового господарства Харківської міської ради укласти з [PERSON] окремий договір найму жилого приміщення на ізольовану жилу кімнату 3 згідно технічної характеристики квартири, площею 13,0 кв.м. у квартирі що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; зобов`язати КП «Жилкомсервіс» відкрити на ім`я [PERSON] особовий рахунок на ізольовану жилу кімнату 3 згідно технічної характеристики квартири, площею 13,0 кв.м. у квартирі що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; кухню, вбиральню, ванну кімнату, коридор, вбудовану шафу у квартирі що знаходиться за адресою: [ADDRESS] залишити у загальному користуванні; стягнути з відповідачів на користь позивача понесені судові витрати. В обґрунтування своїх позовних вимог [PERSON] та [PERSON] зазначають, що відповідно до контрольного талона до ордеру №2108, серії А, виданого виконавчим комітетом Київської Ради депутатів міста Харкова 20.07.1970 року, [PERSON] надана житлова площа (трикімнатна квартира) в новобудові, що знаходиться у [ADDRESS] . У зв`язку з тим, що назва вулиці, на якій знаходиться будинок, що вказаний у зазначеному контрольному талоні до ордера, була присвоєна лише 24.04.1972 року ( [ADDRESS] ) у наведеному талоні зазначена адреса: [ADDRESS] . Згідно рішення 1 Сесії Харківської міської ради 7-го скликання, [ADDRESS] перейменовано на [ADDRESS]. Відповідно до ордера, до квартири вселилися 4 особи, а саме наймач квартири - [PERSON] (помер [INFO] ), [PERSON] (дружина наймача, померла [INFO] ), [PERSON] (донька наймача), [PERSON] (син наймача). Вказані особи набули право користування квартирою у якості членів сім`ї наймача. Відповідно до технічного паспорту від 03.03.2016року, на квартиру [ADDRESS], спірна квратира розташована на 8 поверсі 9 поверхового будинку та складається з 3 кімнат житловою площею 43,8кв.м., у томі числі 1-а кімната 16,0 кв.м ., 2-а кімната 14,8 кв.м., 3-я кімната 13,0 кв.м. Кухня площею 6,9 кв.м., вбиральня 1,2 кв.м., ванна кімната площею 2,1 кв.м., коридор 8,8 кв.м., вбудована шафа 0,8 кв.м. Квартира обладнана балконом 6,0 кв.м. Крім цього, [PERSON] , який протягом тривалого часу не мешкає у квартирі, відмовляється надати згоду на зміну умов договору найму квартири. Крім того [PERSON] зазначає, шо квартира, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] є неприватизованою, особистий рахунок відкрито на ім`я [PERSON] . З 11.11.1999року у квартирі також зареєстровані вона [PERSON] та з 20.04.2008 року її дочка - [PERSON] . Місце її проживання було зареєстроване у квартирі за згодою наймача та всіх членів його сім`ї, квартира є постійним її місцем мешкання позивачки та її дочки, до моменту смерті [PERSON] , вона вела з ним спільне господарство. Іншого житла на праві власності чи користуванні вона та її донька [PERSON] не мають. Протягом останніх місяців між особами, що мешкають у квартирі склалися напружені стосунки. Померла [PERSON] відмовлялася змінити умови договору найму жилого приміщення, заперечувала проти її мешкання та мешкання правнуки у квартирі. Вважає, що єдиним шляхом вирішення проблеми у сім`ї, захисту прав неповнолітньої дитини є зміна умов договору найму житлового приміщення. [PERSON] надав відзив на позовні заяви [PERSON] та [PERSON] , в якому зазначає, що між ним, [PERSON] та [PERSON] після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] склалися неприязні відносини. Між ними склався фактичний порядок користування квартирою, відповідно до якого [PERSON] та її дочка [PERSON] користуються кімнатою 2 площею 16,0 кв.м., [PERSON] користується кімнатою №4 площею 13,0 кв.м., а він користується кімнатою №3 площею 13,8 кв.м. Кухня, туалет, ванна та коридор знаходяться у спільному користуванні. З врахуванням фактичного порядку користування квартирою, який склався між користувачами , він не заперечує проти заявлених вимог [PERSON] та [PERSON] . В матеріалах справи мається заперечення Харківської міської ради від 07.10.2016року на позовну заяву [PERSON] у редакції від 31.05.2016року, в яких представник Харківської міської ради зазначає, що договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер. Типовий договір найму жилого приміщення, право користування жилими приміщеннями, утримання жилого будинку і придомової території затверджуються Радою Міністрів України РСР. На підставі постанови КМУ від 12.07.2005р. №560 втратила чинність постанова КМУ від 22.06.1998 р. №939, якою був затверджений Типовий договір найму житла в будинках державного і комунального житлового фонду, внаслідок чого договір найму житлового приміщення не укладається. Житлово-експлуатаційні підприємства відсутні. А тому, позивачем не доведено належним чином наявності достатніх підстав для задоволення судом позовних вимог про зміну договору найму житлового приміщення. Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 02.06.2016року, відкрито провадження у справі. Розпорядженням №01-08/207 від 03.10.2016 року призначено повторний автоматичний розподіл справ судді Московського районного суду м.Харкова Марченка О.М., у зв`язку з відрахуванням зі штату. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.10.2016 року справа розподілена судді Московського районного суду м. Харкова Мамалуй М.В. Розпорядженням №01-08/55 від 25.04.2017 року призначено повторний автоматичний розподіл справ судді Московського районного суду м.Харкова Мамалуй М.В. у зв`язку з припиненням повноважень судді. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.04.2017 року справа розподілена судді Московського районного суду м. Харкова Сиротникову Р.Є. Розпорядженням №01-08/233 від 27.11.2018 року призначено повторний автоматичний розподіл справ судді Московського районного суду м.Харкова Сиротникова Р.Є., у зв`язку з наданням йому відпустки по догляду за дитиною. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.11.2018 року справа розподілена судді Московського районного суду м. Харкова Довготько Т.М. Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова Довготько Т.М. від 28.11.2018 року справу прийнято до провадження. Ухвалою суду від 15.05.2019року було закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. Представник позивача за первісним позовом - [PERSON] в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій просить розглядати справу за відсутністю позивача та його представника, позов у уточненій редакції підтримує та просить задовольнити. Відповідач за первісним позовом [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, в якій просить розглядати справу за її відсутністю, підтримує зустрічний позов у уточненій редакції та просить задовольнити. Не заперечує проти задоволення позову [PERSON] в уточненій редакції. Представник відповідача за первісним та зустрічним позовом [PERSON] [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій просить справу розглядати за її відсутності, проти задоволення позовів [PERSON] та [PERSON] у уточненій редакції не заперечує. Представник відповідача за первісним та зустрічним позовом адміністрації Московського району Харківської міської ради - Долженко Д.М. надав заяву, в якій просить справу розглядати за його відсутності. Проти задоволення позовних вимог пред`явлених до адміністрації Московського району харківської міської ради заперечує в повному обсязі. Представник третьої особи за первісним та зустрічним позовом Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради надав клопотання, в якому просить розгляд справи проводити за відсутністю представника органу опіки та піклування, рішення прийняти на розсуд суду в інтересах дитини. Представники відповідачів за первісним та зустрічним позовом КП «Жилкомсервіс», Харківської міської ради, Департаменту житлового господарства Харківської міської ради в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Частиною 1 стаття 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.1,2 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ст.89ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Як вбачається з копії паспорта громадянина України, [PERSON] народилася [INFO] та має дочку [PERSON] , [INFO] /Том 1, а.с.11,12/. Відповідно до контрольного талона до ордеру №2108, серії А, виданого виконавчим комітетом Київської Ради депутатів міста Харкова 20.07.1970 року, [PERSON] надана житлова площа (трикімнатна квартира), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ордера, до квартири вселилися 4 особи, а саме наймач квартири - [PERSON] , [PERSON] (дружина наймача, яка померла [INFO] ), [PERSON] (донька наймача), [PERSON] (син наймача) /Том 1, а.с.13/. Як вбачається з копії свідоцтва про смерть, Серія [NUMBER] , [PERSON] , помер [INFO] / Том 1, а.с.14/. Відповідно до довідки з місця проживання про склад сім`ї та приписку №509 від 23.02.2016року та №3215 від 15.11.2016прку, квартира [ADDRESS] не приватизована. В квартирі зареєстровані: [PERSON] (син) з 28.06.1978року, [PERSON] (дочка) з 27.08.1981 року, [PERSON] (онука) з 11.11.1999року: [PERSON] (правнучка) з 20.04.2008року також були зареєстрвоані [PERSON] (наймач) з 02.12.1970 року, виписаний 02.03.2005року та [PERSON] (дружина) з 02.12.1970 року, виписана 28.09.2016року /Том 1 ,а.с.15,81/. Як вбачається з копії свідоцтва про смерть, Серія [NUMBER] , [PERSON] , померла [INFO] / Том 1, а.с.82/. Відповідно до технічного паспорту від 03.03.2016року, на квартиру [ADDRESS] , спірна квартира розташована на 8 поверсі 9 поверхового будинку та складається з 3 кімнат житловою площею 43,8кв.м., у томі числі 1-а кімната 16,0кв .м ., 2-а кімната 14,8 кв.м., 3-я кімната 13,0 кв.м. Кухня площею 6,9 кв.м., вбиральня 1,2 кв.м., ванна кімната площею 2,1 кв.м., коридор 8,8 кв.м., вбудована шафа 0,8 кв.м. Квартира обладнана балконом 6,0 кв.м. /том1, а.с.16-17/. Відповідно до частин першої та другої статті 61 Житлового кодексу Української РСР (надалі ЖК УРСР) користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер. Матеріали справи не містять даних про укладення договору найму Квартири між наймодавцем та членами родини померлого наймача. Відповідно до статті 64 ЖК УРСР, члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Статтею 65 ЖК УРСР передбачено, що наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім`ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей зазначеної згоди не потрібно. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням. Статтею 106 ЖК УРСР передбачено, що повнолітній член сім`ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача. Таке ж право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення належить будь-якому членові сім`ї наймача. Питання про те, хто належить до членів сім`ї власника (наймача) жилого приміщення, регулюється частиною другою статті 64 ЖК УРСР. До категорії членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Таким чином, визначаючи коло членів сім`ї наймача, вказана норма житлового законодавства України поділяє їх на дві групи: одні з них «належать» до членів сім`ї наймача, інші - «можуть бути визнані» такими. Згідно з постановою виконкому Харківської обласної ради народних депутатів та президії обласної ради профспілок від 11.01.1985 р. № 5, рівень забезпеченості громадян житловою площею у м . Харкові складає 7,5 кв. м. на кожну особу. У пункті 16 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 квітня 1985 року «Про деякі питання, що виникли у практиці застосування судами Житлового кодексу України» судом роз`яснено, що в силу статті 104 ЖК УРСР, суд вправі задовольнити вимоги члена сім`ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім`ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. Не може бути самостійним предметом договору найму жилого приміщення кімната, зв`язана з іншою кімнатою спільним входом. Ураховуючи зазначені правові норми, склад сім`ї сторін, розмір житлової площі, що припадає на одну особу, норму житлової площі для надання одній особі й вимоги, що ставляться до жилого приміщення (статті 47, 48, 50 ЖК України), взаємовідносини сторін та наявність у квартирі ізольованих жилих кімнат, суд дійшов висновку про задоволення позовів [PERSON] та [PERSON] у частині позовних вимог про встановлення порядку користування спірним жилим приміщенням. Відповідно до рішення Харківської міської ради №266/09 від 25.11.2009 виконавчі комітети районних у м. Харкові рад було ліквідовано. Статтею 18 ЖК України передбачено, що управління житловим фондом здійснюється власником або уповноваженим ним органом у межах, визначених власником. У той же час, виходячи з роз`яснень, наданих в п.4 Постанови №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року з наступними змінами, «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України», в силу ст. 61 ЖК України житлово-експлуатаційна організація, а при її відсутності - підприємство, установа, організація як наймодавець можуть бути стороною в спорах, що виникають з договорів найму жилого приміщення. Вони вправі, зокрема, пред`являти позови про визнання наймача таким, що втратив право користування жилим приміщенням, розірвання договору найму жилого приміщення і виселення в зв`язку з систематичним порушенням правил співжиття, псуванням і руйнуванням жилих приміщень. Однак, у справах із питань, віднесених до компетенції органів місцевого самоврядування чи місцевої державної адміністрації, або з питань управління житловим фондом, віднесених його власником або уповноваженим ним органом до свого відання згідно ст. 18 ЖК України, належною стороною повинен бути відповідний орган чи власник житлового фонду. Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Харківська міська рада, яка є власником житлового фонду, до якого відносяться кімнати у неприватизованій квартирі [ADDRESS] , та до повноважень якої входить прийняття рішень щодо зміни договору найму, а тому є належним відповідачем по справі про зміну договору найму житлового приміщення. З врахування наведеного суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] в частині змінити умови договору найму квартири та зобов`язання Харківську міську раду, адміністрацію Московського району Харківської міської ради, Департамент житлового господарства Харківської міської ради укласти з ними окремий договір найму жилого приміщення на ізольовані жилі кімнати 1 та 3 у квартирі що знаходиться за адресою: [ADDRESS] підлягають задоволенню частково, а саме в частині визначення порядку користування житловим приміщенням та зобов`язання Харківської міської ради укласти з [PERSON] та [PERSON] окремі договіри найму жилого приміщення. Вимоги [PERSON] та [PERSON] про зобов`язання КП «Жилкомсервіс» відкрити на їх ім`я особовий рахунок на ізольовану жилу кімнату 1 та 3 у квартирі що знаходиться за адресою: [ADDRESS] є передчасними та задоволенню не підлягають. Копії документів (том 1, а.с.183-219), які надані [PERSON] до заперечення від 30.03.2017року, суд не бере до уваги, оскільки вони не стосуються предмету доказування. Судові витрати підлягають розподілу відповідно до вимог с.141 ЦПК України. На підставі викладеного,

Outcome: partial