Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-31 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з вищезазначеним позовом до відповідача Виконкому Довгинцівської районної в місті ради та просить суд встановити їй додатковий строк тривалість в два місяці для подання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті рідного дядька [PERSON] , померлого [INFO] , посилаючись на поважність пропуску строку. В обґрунтування позову зазначила, що за життя її батько [PERSON] та його брат [PERSON] були власниками будинку [ADDRESS] . Про рідного дядька вона чула лише зі слів батька, який розповідав, що [PERSON] неодноразово відбував покарання в місцях позбавлення волі. При оформлення спадщини після смерті батька [INFO] , вона дізналась і про смерть [INFO] свого дядька. Спадкоємців після смерті [PERSON] не залишилось, заповіту він не залишив, а оскільки вона мешкає в іншій країні, не мала змоги дізнатися про його смерть та вчасно подати заяву про спадщину. Тому враховуючи той факт, що про смерть [PERSON] їй не було відомо та вона не мала можливості про це дізнатись, просить задовольнити заявлені вимоги. Ухвалою суду від 08 листопада 2019 року позов залишено без руху. Ухвалою суду від 18 листопада 2019 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 23 січня 2020 року за клопотанням представника позивача витребувано з КП «Криворізьке бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради» відомості про зареєстроване за [PERSON] нерухоме майно. Ухвалою суду від 06 лютого 2020 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті, встановлено загальний порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та загальний порядок дослідження доказів, якими вони обґрунтовуються. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явилася, представник позивача [PERSON] надала заяву про розгляд справи за її відсутності, вимоги позову підтримала з підстав, викладених в позовній заяві. Представник відповідача виконкому Довгинцівської районної у місті ради в судове засідання не з`явився, до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника виконкому, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду. Суд, враховуючи вимоги частини 1 статті 223 ЦПК України, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи на підставі наявних у справі доказів, оскільки сторони були належним чином повідомлені про дату, час і місце цього засідання, однак їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог виходячи з наступних мотивів. Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як встановлено судом, [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а.с. 40). Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України). Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України). Позивач [PERSON] як спадкоємець п`ятої черги за законом, звернулася до нотаріуса для прийняття спадщини, однак постановою приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу Кучман І.І. від 08 жовтня 2019 року відмовлено [PERSON] , що діє від імені [PERSON] по довіреності, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [INFO] [PERSON] , оскільки спадкомець пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с. 47 - копія постанови). За відомостями Виконавчого комітету Довгинцівської районної в місті ради від 22.08.2019 р., на день смерті [PERSON] 11 лютого 2018 року за останнім зареєстрованим його місцем проживання зареєстрованих осіб не значилось (а.с. 39 - копія довідки). За матеріалами спадкової справи № 115-2019, наданої на виконання ухвали суду від 18 листопада 2019 р., заведеної після смерті [INFO] [PERSON] , з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті останнього звернулася лише позивач [PERSON] Інших заяв матеріали спадкової справи не містять. Після смерті спадкодавця відкрилась спадщина на належну йому частку житлового будимнку [ADDRESS] та частку квартири [ADDRESS] (а.с. 73-74 - інформаційна довідка з Державного реєстру прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц). Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування». Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України). Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд вважає, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки є громадянкою Федеративної Республіки Німеччина, постійно проживає за кордоном, внаслідок чого було утрудненим спілкування з дядьком, який відбував покарання в місцях позбавлення волі, де і помер. Про вказані обставини їй стало відомо при оформленні спадщини після смерті свого батька, що підтверджуєтья письмовими доказами у справі. Тому суд приходить до висновку про задоволення позову та вважає можливим встановити позивачу додатковий строк для надання заяви в нотаріальну контору про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Його тривалість слід визначити в два місяці з моменту набрання рішенням законної сили, що є достатнім для надання такої заяви. На підставі викладеного та

Outcome: approved