Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом про стягнення з відповідача ТОВ «Столичний комфорт» на її користь грошові кошти у розмірі 128 534,00 грн., з яких: 121 984,00 грн. - майнова шкода, завдана внаслідок залиття квартири, 1 800,00 грн. витрати на проведення оціночної експертизи завданої шкоди, 3 550,00 грн. - за послуги доставки та вивезення обладнання, оренда осушувача повітря від вологи, 1 200,00 грн. - витрати з вивезення сміття після залиття квартири, 50 000,00 грн. - моральної шкоди, 15 000,00 грн. - витрат на правничу допомогу, мотивуючи свої вимоги тим, що позивачем придбано майнові права на квартиру, розташовану на [ADDRESS] , загальною площею 71,82 кв.м. Балансоутримувачем будинку є відповідач ТОВ Столичний комфорт». В період з 28.11.2020 року по 29.11.2020 року за вказаною адресою відбулось залиття квартири [ADDRESS] , за наслідками чого 03.12.2020 року було складено АКТ № 3/[ADDRESS] про залиття житлового приміщення, відповідно до якого причиною залиття є відрив ніпеля на гребінці системи холодного водопостачання в інженерній шафі 14 поверху. Внаслідок залиття квартири позивачу було завдано матеріальних збитків, які згідно Звіту № 108/20 про оцінку збитків від 29.12.2020 року, складеного ФОП [PERSON] , становить 121 984,00 грн. Відповідно до рахунку оплата за проведення експертного дослідження становить 1 800,00 грн. Крім того, позивачем додатково довелось понести витрати щодо осушення повітря від вологи у розмірі 3 550,00 грн. та витрати з вивезення сміття після усунення наслідків залиття у розмірі 1 200,00 грн., що є складовою завданої позивачу майнової шкоди. Таким чином, позивач вважає, що крім матеріальної шкоди їй завдано моральну шкоду, яка пов`язана з тим, що внаслідок значного психічного впливу обставин, пов`язаних із залиттям квартири, зокрема, щодо псування новопроведеного ремонту, руйнування меблів, утворення численної площі плісняви, що має шкідливий вплив на здоров`я, позивач зазнала душевних страждань, які полягають у хвилюваннях через збитки, завдані її майну, дискомфорті та погіршенні самопочуття, внаслідок випару вологи у квартирі, що призвело до дискомфорту в повсякденному житті, внаслідок якого позивач вимушена витрачати час на проведення обстеження квартири, для з`ясування розміру завданої матеріальної шкоди, звертатись з позовом до суду з приводу захисту її прав та інтересів як власника житла, тому позивач оцінює завдану їй моральну шкоду у розмірі 50 000,00 грн., яку просить відшкодувати за рахунок відповідача у судовому порядку. 16 лютого 2021 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом [PERSON] до Товариства з обмеженою відповідальністю «Столичний комфорт», про відшкодування шкоди, завданої залиттям, та постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. 17 березня 2021 року ухвалою Дніпровського районного суду м. Києваписьмове представника відповідача Науменка С.В. про розгляд справи з повідомленням сторін - залишено без задоволення. Представник відповідача ТОВ «Столичний комфорт» Науменко С.В. скористався процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, відповідно до якого відповідач заперечує проти позову в повному обсязі, вказуючи на необґрунтованість позову та на відсутність належних доказів наявності права позивача на отримання відшкодування та доказів вини відповідача у залитті квартири. (а.с. 74-80) Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, приймаючи до уваги письмові заяви сторін щодо предмета спору, суд приходить до наступного. Відповідно до ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється порядку іншого судочинства. Судом встановлено, що 17.08.2018 року між ТОВ «Компанія з управління активами «Бізнес-Гарант» та [PERSON] укладено Договір купівлі-продажу деривативу № Д14862/[ADDRESS]-3-Г2, та також 17.08.2018 року між ТОВ «СІА» та [PERSON] укладено Договір купівлі-продажу майнових прав № 14862/[ADDRESS]-3-Г2, за умовами яких продавець зобов`язався передати у власність покупця, а покупець зобов`язався оплатити загальну вартість майнових прав та прийняти у власність майнові права шляхом отримання двокімнатної квартири на [ADDRESS] , за актом передання-прийняття, набуття та оформлення права власності на квартиру шляхом здійснення реєстрації права власності на квартиру з отриманням правовстановлюючих документів на квартиру у порядку, передбаченому законодавством. (а.с. 9-12, 13-15) Крім того, 22.08.2018 року між ТОВ «СІА» та [PERSON] , а також між ТОВ «Компанія з управління активами «Бізнес-Гарант» та [PERSON] підписано Акт прийому-передачі деривативу, Акт прийому-передачі Форвардного контракту. (а.с. 61, 62) 24.02.2020 року між ТОВ «Столичний комфорт», яке виконує функції експлуатуючої організації, та [PERSON] складено Акт огляду (приймання) квартири № [ADDRESS], у Дніпровському районі м. Києва (ЖК «Галактика»). (а.с. 63) На підставі Акта про готовність об`єкта до експлуатації від 31.03.2020 року Державною архітектурно-будівельною інспекцією України видано Сертифікат серії ІУ № 163201201311, яким підтверджено готовність введення в експлуатацію, зокрема, будинку [ADDRESS] . (а.с. 83-88) 25.05.2020 року між ТОВ «СІА» та ТОВ «Столичний Комфорт» укладено Договір № 25/05/2020-О/Г-3 на утримання та технічне експлуатаційне обслуговування, зокрема, будинку [ADDRESS] , про що складено Акт приймання-передачі житлового будинку для утримання та експлуатаційного обслуговування. (а.с. 89-95) 16.06.2020 року між ТОВ «Столичний комфорт» та [PERSON] укладено Угоду № [ADDRESS] про надання приміщення для виконання ремонтно-оздоблювальних робіт у житловому будинку [ADDRESS] , складено Акт приймання-передачі лічильників. Згідно умов Угоди № [ADDRESS], ТОВ «Столичний комфорт» зобов`язався забезпечити можливість [PERSON] провести внутрішні санітарно-ремонтні електромонтажні роботи. Виконання внутрішніх опоряджувальні та ремонтно-оздоблювальні роботи в приміщенні за адресою: [ADDRESS] (а.с. 64, 65, 66) 03.12.2020 року комісія у складі ТОВ «Столичний комфорт», ТОВ «Інвест Сістем Груп», ТОВ «Дніпроінбуд» складено Акт № 3/[ADDRESS] про наслідки залиття житлового приміщення, відповідно до якого встановлено залиття квартири № [ADDRESS], з причини відриву ніпеля на гребінці системи холодного водопостачання в інженерній шафі 14 поверху. (а.с. 16) За даними Звіту про оцінку збитків, складеного ФОП [PERSON] від 29.12.2020 року, розмір матеріальних збитків, який завдано власнику в результаті пошкодження оздоблення його квартири [ADDRESS] після залиття, яке сталось 29.11.2020 року станом на момент складання даного Звіту становить 121 984,00 грн. (а.с. 22-37) Відповідно до Розрахункової квитанції від 29.12.2020 року [PERSON] сплачено за послуги з проведення будівельно-технічного дослідження 1 800,00 грн. (а.с. 39) Крім того, в матеріалах справи наявний Акт виконаних робіт № 5 по оренді осушувача повітря на суму 3 550,00 грн., підписаний підрядником ФОП [PERSON] та замовником [PERSON] , а також наявна квитанція ФОП [PERSON] від 10.12.2020 року на вивезення сміття, на суму 1 200,00 грн. (а.с. 40, 41) Згідно Висновку експерта, складеного ТОВ «ІН Консалтинг» від 18.01.2021 року, причинами руйнування ніпелю водяного колектора є нерівномірність товщини стінки та геометрична асиметрія виготовлення. (а.с. 97-102) Відповідно до ч. 1 ст. 317 Цивільного кодексу України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Згідно з ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно із ст. 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами. Майнове право, яке можна визначити як «право очікування», є складовою частиною майна як об`єкта цивільних прав. Майнове право - це обмежене речове право, за яким власник цього права наділений певними, але не всіма правами власника майна, та яке засвідчує правомочність його власника отримати право власності на нерухоме майно чи інше речове право на відповідне майно в майбутньому. (постанова Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2019 року у справі № 522/1029/18) Захист майнових прав здійснюється в порядку, визначеному законодавством, а якщо такий спеціальний порядок не визначений, захист майнового права здійснюється на загальних підставах, визначених цивільним законодавством. Згідно з нормами ЦК України до первинного способу набуття права власності, зокрема, належить набуття права власності на новостворену річ (в тому числі, на об`єкт незавершеного будівництва), на яку раніше не було і не могло бути встановлене нічиє право власності (ст. 331 Цивільного кодексу України). Таким чином, підставою первинного способу набуття права власності є правопороджуючі юридичні факти, а для похідного - правовідносини, які виникли на підставі відповідних юридичних фактів. Право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Переданням майна вважається вручення його набувачеві, зокрема, на об`єкти нерухомості, права на які підлягають державній реєстрації. Право власності у набувача за договором відповідно до ч. 4 ст. 334 Цивільного кодексу України виникає з дня державної реєстрації (ст. 182 Цивільного кодексу України), а не в момент фактичного передання майна або в будь-який інший момент, визначений угодою сторін. Статтею 331 Цивільного кодексу України встановлено загальне правило, відповідно до якого право власності на новостворене нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації прав на нерухоме майно після завершення будівництва та прийняття його в експлуатацію. Тобто, укладаючи договори купівлі-продажу майнових прав на новозбудоване майно, позивач [PERSON] отримала обмежене речове право, за яким вона, як власник цього права, наділена певними, але не всіма правами власника майна, та яке засвідчує правомочність його власника отримати право власності на нерухоме майно в майбутньому. За вимог Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоду завдано не з її вини. ( ч.1 та 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України) За змістом цієї статті обов`язок відшкодувати заподіяну шкоду покладається на особу, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Крім застосування принципу вини шкода підлягає відшкодуванню за умови безпосереднього причинного зв`язку між неправомірними діями особи, яка заподіяла шкоду, і самою шкодою. Відсутність хоча б одного з елементів складу цивільного правопорушення виключає настання відповідальності, передбаченої ст.1166 Цивільного кодексу України. Деліктне зобов`язання - це зобов`язання, в якому особа, що протиправно і винно заподіяла шкоду особистості громадянина або його майну, зобов`язана її відшкодувати, а потерпілий має право на відшкодування заподіяної шкоди у повному обсязі. У деліктних цивільних правовідносинах реалізуються зобов`язально-правові засоби захисту абсолютних прав. Потерпілий набуває права вимоги про відшкодування збитків, і він має право пред`явити позов про збитки. Праву потерпілого відповідає обов`язок заподіювача шкоди відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно до ч. 4 ст. 319 Цивільного кодексу України, власність зобов`язує. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. (стаття 322 Цивільного кодексу України) Вказана стаття встановлює презумпцію обов`язку власника нести всі витрати, пов`язані з утриманням належного йому майна. До таких витрат належать витрати, пов`язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Такий обов`язок власника є похідним від належних йому як абсолютному володарю правомочностей володіння, користування та розпорядження майном. Невиконання власником свого обов`язку по утриманню своєї власності може створювати небезпеку для третіх осіб. Відповідно до ч. 3 ст. 386 Цивільного кодексу України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Як убачається з матеріалів справи, предмет спору становлять вимоги позивача [PERSON] , яка наділена майновими правами щодо квартири [ADDRESS] , з приводу відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям вищезазначеної квартири, вказуючи суб`єктом деліктного зобов`язання відповідача ТОВ «Столичний комфорт», як балансоутримувача будинку, з вини якого, внаслідок необережного поводження із сантехнічним обладнанням на поверсі, де розташовано пошкоджену квартиру, позивачу завдано шкоду, відшкодування якої підлягає до вирішення в межах даного провадження. Згідно із ч. 1 ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 77-80 Цивільного процесуального кодексу України. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до ч. 1 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. Відповідно до частини першої статті 13 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Аналізуючи наявні у справі докази в їх сукупності,

Outcome: dismissed