Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-12 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася в суд із позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] про припинення права власності на частки у спільному майні з виплатою вартості цих часток та визнання права власності на припинені частки. Мотивуючи свої позовні вимоги, позивач вказує на те, що рішенням апеляційного суду Закарпатської області від 04.10.2013 року, залишеним без змін ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22.01.2014 року, за [PERSON] визнано право власності на Ѕ частину земельної ділянки розміром 0,10 га та Ѕ частину об`єкта незавершеного будівництва , що знаходяться на ній, за адресою: [ADDRESS] , а також визначено частку належну померлому чоловікові позивачки - [PERSON] у майні, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, зокрема Ѕ частину земельної ділянки, що розташована за адресою: [ADDRESS] та Ѕ частину об`єкту незавершеного будівництва житлового будинку, що знаходиться на ній. Також цим рішенням встановлено, що частки у праві на спадщину за [PERSON] (мати померлого) та [PERSON] ( правонаступник [PERSON] ) складають по 1/10 частці кожному від земельної ділянки, що розташована за адресою: [ADDRESS] та об`єкту незавершеного будівництва житлового будинку, що знаходиться на ній. Вказує, що спадкоємцями за померлим [INFO] [PERSON] є його дружина - [PERSON] , його мати - [PERSON] , брат - [PERSON] (як правонаступник [PERSON] - батька [PERSON] ) та його діти - [PERSON] та [PERSON] , які і успадкували за померлим [PERSON] кожен по 1/10 частки від земельної ділянки та об`єкту незавершеного будинку, що розташовані за вищевказаною адресою. Зазначає, що частки відповідачів у вищевказаному нерухомому майні є незначними, що створює для неї перешкоди у розпорядженні в цілому об`єктом нерухомого майна, повноцінній його експлуатації, завершення будівництва та введення будинку в експлуатацію, в тому числі і через виниклі між нею та відповідачами [PERSON] та [PERSON] неприязних стосунків. Такі стосунки між ними склалися у зв`язку з намаганням останніх в судовому порядку позбавити її та її дітей права на спадкування частини майна, що залишилося після смерті її чоловіка - [PERSON] . На думку позивача, розмір часток відповідачів є незначним, припинення права власності відповідачів на такі незначні їх частки не завдасть їх правам та інтересам істотної шкоди так як відповідачі проживають за іншими адресами, спірний об`єкт є незавершений будівництвом і проживання в ньому неможливе. Загальна вартість вищевказаних земельної ділянки та об`єкту незавершеного будівництва житлового будинку 34% готовності згідно висновку експерта становить 469208 грн., тому відповідно вартість 1/10 їх частки становить 46920,80 грн. На підставі викладеного, посилаючись на приписи ст.365 ЦК України, просить суд : припинити право власності відповідачів на їх частки у спільному майні - земельної ділянки та об`єкту незавершеного будинку, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , виплативши [PERSON] та [PERSON] з депозитного рахунку ТУ ДСА в Закарпатській області суму компенсації за їх частки по 46920,80 грн. кожному, що внесені позивачем згідно квитанцій №94 та №95 від 10.07.2015 року. Також позивач просить визнати за нею право власності на Ѕ частину земельної ділянки розміром 0,10 га та Ѕ частину об`єкта незавершеного будівництва 34%, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . В судове засідання позивач не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином, однак її представник - адвокат Йосипчук О.В. подав заяву про розгляд справи у їх відсутності в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання повторно не зявились, подали суду заяви в яких вони вказують, що кошти за частку в майні вони отримали в повному обсязі, тому позов визнають та не заперечують проти його задоволення. Справу просять розглядати у їх відсутності. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] в судове засідання повторно не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином, в матеріалах справи наявні численні рекомендовані повідомлення про вручення судових викликів. Відповідачем [PERSON] 08.11.2017 року подано заперечення на позовну заяву, які надійшли до суду 13.11.2017 року , в якому вона вказує, що позов не визнає та просить у його задоволенні відмовити в повному обсязі. При цьому зазначає, що між нею та позивачем не існує неприязних стосунків і такі не підтверджені жодними доказами. Наведені позивачем аргументи стосовно намагання позбавити її дітей права на спадкування вважає надуманим з огляду на те, що саме завдяки поданій нею апеляційній скарзі, рішенням апеляційного суду Закарпатської області було надано цим дітям право на отримання кожним по 1/10 частки земельної ділянки та об`єкта незавершеного будівництва за адресою: [ADDRESS] . Вказує, що ці земельна ділянка та недобудований житловий будинок є цінними, ступінь готовності будинку позивачем не підтверджено деталізованим висновком спеціалізованої судової будівельно-технічної експертизи. Вважає, що існує реальна можливість виділення часток відповідачам шляхом добудови вказаного будинку спільними коштами із виділенням окремих кімнат, окремого входу та комунікацій відповідно до часток у спільному майні після введення будинку у експлуатацію і набуттям майнових прав на відповідні частки. Порядок користування земельною ділянкою не встановлювався і не погоджувався і експертиза з цього приводу не проводилася, тому вважає і безпідставною вимогу про позбавлення відповідачів права власності на їх частки такої земельної ділянки. Крім цього вказує, що вона та [PERSON] за життя протягом багатьох років починаючи з 1990 року допомагали своєму сину - [PERSON] фінансово та працею у розбудові його домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , що в свою чергу допомогло останньому та його сім`ї заощадити кошти для купівлі спірного об`єкта незавершеного будівництва. Тому [PERSON] вважає, що визначення незалежним експертом вартості спірного об`єкту є неповним і така не відповідає ринковій його вартості. Також вважають, що такий висновок експерта втратив чинність і не може бути використаний як доказ тим самим може спричинити відповідачам збитки. Разом з тим, [PERSON] вказує на те, що на сьогодні вона не має іншого нерухомого майна, окрім спадкової частки в майні за адресою : [ADDRESS] , а тому вважає, що відчуження цієї частки завдасть істотної шкоди її інтересам та інтересам сім`ї [PERSON] і вона могла би зареєструватися і проживати за вказаною адресою при закінченні будівництва цього будинку. 19.12.2017 року на адресу суду від [PERSON] надійшла заява, згідно якої останній підтримує заперечення , що надійшли від [PERSON] та просить суд відмовити у позові. 30.07.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду заяву про визнання позову та розгляду справи без її участі. 30.07.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду заяву про визнання позову та розгляду справи без її участі. 31.08.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про відкладення судового засідання. 31.08.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про відкладення судового засідання. 31.08.2015 року представником позивача [PERSON] подано до суду заяву про приєднання до матеріалів справи звіт про грошову оцінку нерухомого майна. 03.09.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про відкладення судового засідання. 24.09.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про відкладення судового засідання. 25.09.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про відкладення судового засідання. 25.09.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про надання копії звітів про оцінку землі. 25.09.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про надання копії звітів про оцінку землі. 25.09.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про відкладення судового засідання. 30.09.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про надання копії звітів про оцінку землі. 30.09.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про відкладення судового засідання. 21.10.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про підтримку проведення комплексної судової експертизи земельної ділянки та недобудови. 21.10.2015 року представником відповідача [PERSON] подано до суду клопотання про призначення судової комплексної інженерно-технічної експертизи. 22.10.2015 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про відкладення судового засідання. 21.10.2015 року та 23.10.2015 року представником відповідача [PERSON] подано до суду клопотання про надання для ознайомлення матеріалів цивільної справи. 22.10.2015 року представником відповідача [PERSON] подано до суду клопотання про призначення по даній справі оціночної будівельно-земельної експертизи. 23.10.2015 року представником відповідача [PERSON] подано до суду заяву про розгляду справи без її участі. 23.10.2015 року представником позивача [PERSON] подано до суду заяву про розгляд справи без його участі. 03.08.2016 року представник відповідача [PERSON] - [PERSON] подано до суду клопотання про перенесення судового засідання. 04.08.2016 року представник відповідача [PERSON] - [PERSON] подано до суду клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення. 05.09.2016 року представник відповідача [PERSON] - [PERSON] подано до суду клопотання про долучення доказів до матеріалів справи. 26.09.2016 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про відкладення судового засідання. 27.09.2016 року представник відповідача [PERSON] - [PERSON] подано до суду клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення. 16.11.2016 року представник відповідача [PERSON] - [PERSON] подано до суду клопотання про призначення судової оціночної будівельно-земельної експертизи. 19.09.2017 року представником позивача [PERSON] подано до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи. 10.11.2017 року відповідачем [PERSON] подано до суду заперечення на позовну заяву. 14.11.2017 року представником позивача [PERSON] подано до суду заяву про розгляд справи без його участі. 20.12.2017 року представник відповідача [PERSON] - [PERSON] подано до суду заяву про надання матеріалів справи для ознайомлення. 26.03.2018 року відповідачем [PERSON] подано до суду клопотання про долучення додатків до матеріалів справи. 02.04.2018 року представник відповідача [PERSON] - [PERSON] подано до суду заяву про відкладення розгляду справи. 24.05.2018 року представник відповідача [PERSON] - [PERSON] подано до суду заяву про долучення довідки; 16.10.2019 року представником позивача [PERSON] подано до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи. 21.10.2019 року представником позивача [PERSON] подано до суду заяву про розгляд підготовчого судового засідання без його участі. 05.06.2020 року представником позивача [PERSON] подано до суду заяву про розгляд справи без його участі. В ході розгляду справи проведені наступні процесуальні дії: 11.08.2015 року ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Монич О.В. відкрито провадження по справі. 23.10.2015 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду призначено судову комплексно інженерно-технічної та оціночної будівельно-земельної експертизи. 16.11.2016 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду призначено судову оціночну будівельно-земельну експертизу. У відповідності до розпорядження в.о. Керівника апарату Ужгородського міськрайонного суду від 20.09.2018 року за № 880, здійснено перерозподіл даної справи у звязку зі звільненням судді Ужгородського міськрайонного суду Монич О .В. з посади судді на підставі наказу № 266/02-06 від 03.09.2018 року 20.10.2018 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду суддею К.К. Бенца прийнято справу до свого провадження за правилами загального позовного провадження. 21.10.2019 року ухвалою Ужгородського міськрайонного суду підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті. Дана справа перебувала у провадженні судді Монич О.В. Вивчивши та перевіривши в судовому засіданні матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи принципи рівності сторін, суд приходить до наступного. У відповідності до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Статтею 12 ЦПК України, визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, наякі вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 5 даної статті передбачено, що докази подаються сторонами та іншими учасниками справи, а ч.6 що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч.7 ст. 81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Фактичні обставини справи встановлені судом: Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , що стверджується свідоцтвом про смерть Серія [NUMBER] , вказані обставини встановлені судовим рішенням апеляційного суду Закарпатської області від 04.10.2013 року і в силу ч.4 ст.82 ЦПК України не підлягають доказуванню. Рішенням апеляційного суду Закарпатської області від 04.10.2013 року, залишеним без змін ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22.01.2014 року, за [PERSON] визнано право власності на Ѕ частину земельної ділянки розміром 0,10 га та Ѕ частину об`єкта незавершеного будівництва (будівельні матеріали), що знаходяться на ній, за адресою: [ADDRESS] . Визначено частки належні [PERSON] у майні, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя: - Ѕ частину земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, площею 0,0966 га, що розташована в [ADDRESS] ; - Ѕ частину об`єкту незавершеного будівництва житлового будинку, що знаходиться на земельній ділянці по [ADDRESS] . Також цим рішенням встановлено частки у праві на спадщину за [PERSON] та [PERSON] (як правонаступником [PERSON] ), зокрема: - по 1/10 частці кожному від земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, площею 0,0966 га, що розташована в [ADDRESS] ; - по 1/10 частці кожному від об`єкту незавершеного будівництва житлового будинку, що знаходиться на земельній ділянці по [ADDRESS] . При цьому судом було встановлено, що [PERSON] , який помер [INFO] , заповіту не складав, а спадкоємцями за законом є його дружина [PERSON] , їх діти [PERSON] та [PERSON] , а також його батьки [PERSON] та [PERSON] . Вказані обставини в силу вимог ч.4 ст.82 ЦПК України не підлягають доказуванню. На підставі вказаного рішення [PERSON] зареєструвала за собою право власності на Ѕ частину земельної для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, площею 0,0966 га, що розташована в [ADDRESS] , та Ѕ частину об`єкта незавершеного будівництва готовністю 34%, що знаходяться за цією ж адресою, що стверджується витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень №39326979 від 18.06.2015 року. Судом встановлено, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] успадкували частку у спільній сумісній власності на Ѕ частину земельної ділянки та Ѕ частину об`єкту незавершеного будівництва житлового будинку, що розташовані по [ADDRESS] за померлим [PERSON] і вказані обставини сторонами не оспорюються. Однак свідоцтво про право на спадщину нотаріусом не видано, доказів зворотнього до суду не надано. Частиною першою ст. 365 ЦК України передбачено підстави, за наявності яких суд може задовольнити позов про припинення права особи на частку у спільному майні: частка є незначною і не може бути виділена в натурі, річ є неподільною, спільне володіння і користування майном є неможливим, таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї. Аналіз цієї норми свідчить про те, що для припинення права особи на частку у спільному майні необхідно встановити наявність будь-якої із обставин, передбачених п. п. 1-3 ч.1 ст. 365 ЦК України за умови, що таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї. Відповідно до наявних в матеріалах справи висновків експерта оцінювача [PERSON] від 19.06.2015 року ринкова вартість земельної ділянки площею 0,0966 га розташованої за адресою: [ADDRESS] (кадастровий номер:2110100000:50:002:0118) становить без ПДВ 210366 (двісті десять тисяч триста шістдесят шість) грн., а ринкова вартість об`єкта незавершеного будівництва готовністю 34%, що знаходяться за цією ж адресою становить 258842 (двісті п`ятдесят вісім тисяч вісімсот сорок дві) грн. Отже, зважаючи на викладене, сукупна вартість 1/10 частки вказаних земельної ділянки та об`єкта незавершеного будівництва становить 46920,80 грн., що дорівнює (210366+258842)/10. Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмету спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів. В поданому суду представником відповідача [PERSON] від 05.09.2016 року клопотанні про долучення доказів до матеріалів справи зазначено, що [PERSON] не заперечує проти припинення її права на 1/10 частку нерухомості , а тільки не погоджується з розміром грошової компенсації, вважаючи її замалою. При цьому надала суду на підтвердження реальної його вартості витяги з оголошень Інтернет сайтів OLX.UA та dom .ria.com . Вказані витяги з оголошень суд не визнає належним та допустимим доказами невідповідності вартості спірного нерухомого майна визначеного висновками експерта оцінювача [PERSON] від 19.06.2015 року з тих підстав, що такі оголошення не стосуються саме спірного об`єкта нерухомості та крім цього ціни в таких оголошеннях визначені продавцями самостійно. Інших належних та допустимих доказів, які б спростовували визначену експертом оцінювачем [PERSON] 19.06.2015 р. ринкову вартість спірних об`єктів нерухомості відповідачами не надано, а тому суд вважає доведеною позивачем суму вартості земельної ділянки та об`єкту незавершеного будівництва, згідно вищенаведених висновків експерта оцінювача [PERSON] . За клопотанням відповідача [PERSON] , яка не погоджувалася з вартістю спірної земельної ділянки та об`єкту незавершеного будівництва, що розташований на ній, та можливості виділення належних відповідачам часток цього майна в натурі, два рази судом призначалася комплексна інженерно-технічна та судова оціночна будівельно-земельна експертиза, зокрема на підставі ухвали судді Монич О.В. від 23.10.2015 року та на підставі ухвали судді Монич О.В. від 16.11.2016 року . Проте, експертною установою повернуто матеріали справи без виконання ухвал суду у зв`язку з нездійсненням [PERSON] оплати вартості таких експертиз. ( Т.1 а.с. 192, Т.2 а.с. 54) В той же час, як вбачається із звіту про оцінку об`єкта незавершеного будівництва, об`єкту житлової нерухомості готовністю 34%, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] , виготовленого експертом оцінювачем [PERSON] від 19.06.2015 року, вищевказана будівля віднесена до ІІІ групи капітальності, у ній відсутні перекриття першого поверху, дах, покрівля, підлоги, отвори, оздоблення та інженерне забезпечення будинку. Отже, суд констатує, що вказана будівля непридатна до проживання, а тому успадковані відповідачами її частки і не можуть бути виділені кожному з них в натурі. Не заслуговують на увагу посилання відповідача [PERSON] щодо можливості завершення будівництва спірного об`єкту нерухомості за рахунок спільних коштів усіх спадкоємців і тим самим можливості реального розподілу спільного майна, оскільки [PERSON] не надано суду доказу того, що нею з цього приводу були вчинені реальні дії і що усі співвласники мають як фінансову можливість так і бажання спільними зусиллями завершити будівництво житлового будинку за вищевказаною адресою. Крім цього судом враховано, що відповідачі [PERSON] та [PERSON] визнали позовні вимоги і кошти в сумі по 46920,80 грн. кожен за належні їм по 1/10 частки у спірному майні отримали в повному обсязі, що стверджується наявними в матеріалах справи квитанціями №83 від 10.07.2015 року, №144 від 09.07.2015 року та №79 від 10.07.2015року. Враховуючи наведене, а також те, що позивач за судовим рішенням є власником Ѕ частини земельної ділянки та об`єкта незавершеного будівництва, що знаходиться на ній за адресою: [ADDRESS] , та додатково їй належить успадкована нею 1/10 частки від цього майна після смерті її чоловіка [PERSON] , а відповідачами успадковано лише по 1/10 частці від цього майна, суд приходить до переконання, що належні відповідачам частки у нерухомому майні є незначними. Згідно відомостей адресно-довідкового відділу ГУДМС України в Закарпатській області відповідачі [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , [PERSON] та [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , а отже припинення їх права на частку у спільному майні не завдасть істотної шкоди їх правам та інтересам, а також та членам їх сімей. Відповідно до ч.2 ст.365 ЦК України суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду. Згідно квитанції № 94 від 10.07.2015 року [PERSON] внесла на депозитний рахунок суду в ТУ ДСА України в Закарпатській області 46920,80 гривні, як суму компенсації за припинення права на частку відповідачу [PERSON] . Згідно квитанції № 95 від 10.07.2015 року [PERSON] внесла на депозитний рахунок суду в ТУ ДСА України в Закарпатській області 46920,80 гривні, як суму компенсації за припинення права на частку відповідачу [PERSON] . Згідно квитанції № 83 від 10.07.2015 року [PERSON] внесла на рахунок відповідача [PERSON] 46920,80 гривні, як суму компенсації за припинення її права на частку об`єкту нерухомого майна: незавершеного будівництва готовністю 34% та земельної ділянки по [ADDRESS] . Згідно квитанції №144 від 09.07.2015 року та №79 від 10.07.2015 року [PERSON] внесла на рахунок відповідача [PERSON] 46920,80 гривні, як суму компенсації за припинення його права на частку об`єкту нерухомого майна: незавершеного будівництва готовністю 34% та земельної ділянки по [ADDRESS] . Отже загальна сума, яку внесено позивачем на депозитний рахунок та відповідачам [PERSON] , [PERSON] відповідає тій сумі яка визначена експертом оцінювачем за 4/10 частки земельної ділянки (кадастровий номер:2110100000:50:002:0118) та об`єкта незавершеного будівництва готовністю 34%, що знаходиться на ній за адресою: [ADDRESS] . Подавши свої докази, сторони реалізували своє право на доказування і одночасно виконали обов`язок із доказування, оскільки ст. 81 ЦПК закріплює правило, за яким кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обов`язок із доказування по-кладається також на осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, або державні чи суспільні інтереси (ст.43 ЦПК України). Тобто, процесуальними нормами встановлено як право на участь у доказуванні, так і обов`язок із доказування обставини при невизнані них сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Крім того, суд безпосередньо не повинен брати участі у зборі доказового матеріалу. Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності. Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України,№ 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). З урахуванням всіх обставин справи, враховуючи вимоги ст. 81 ЦПК України - кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін, та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається,виходячи із принципів розумності та справедливості, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення з підстав та мотивів викладених вище. Пунктом 1 частини 2 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи у разі задоволення позову покладаються на відповідача. На підставі наведеного,

Outcome: approved