Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду із позовною заявою до [PERSON] , в якій просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 15 вересня 1992 року Липецькою сільською радою Харківського району Харківської області , актовий запис № 22. Позовні вимоги мотивуючи тим, що сторони від вказаного шлюбу мають повнолітнього сина - [PERSON] , 1993 року народження. Між тим, однією сім`єю фактично не проживають , на час звернення з позовом до суду шлюбні стосунки припинили. Спільне життя з відповідачем не склалося, тому що мають різні погляди на сімейне життя та обов`язки. Відповідач постійно нехтує сімейними цінностями, проживає з іншою жінкою. В зв`язку з чим в сім`ї відбувалися сварки, які поступово призвели до того, що вони стали чужими людьми. Можливості зберегти сім`ю немає. Отже, подружжі відносини між ними припиненні, спільне господарство не ведеться, а тому їх шлюб носить лише формальних характер, примирення між ними неможливо. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 08 квітня 2019 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначене проведення підготовчого засідання. На підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 29 травня 2019 року підготовче провадження закрито та справа призначена до розгляду по суті. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, надала до суду письмову заяву, в якій просить розглядати справу в її відсутність, у разі неявки відповідача не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку. Відповідач [PERSON] повторно не з`явився у судове засідання, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей, отриманих судом у порядку частини 6 статті 187 ЦПК України, причини не явки суду не повідомив. Відзив не надав. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України\~неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій\~статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача, наданою нею у письмовій заяві про розгляд справи без її участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який належно повідомлявся про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. \~ \~ \~ \~В зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків. Сторони перебувають у шлюбі, який зареєстрований 15 вересня 1992 року Липецькою сільською радою Харківського району Харківської області, актовий запис № 22, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] . В зв`язку з реєстрацією шлюбу дошлюбне прізвище позивача « [PERSON] » змінено на « [PERSON] ». Відповідно до частини 1 статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. У відповідності із частиною 1 статті 110\~СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Позивач скористалась даним правом та звернулась до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберегти шлюб з відповідачем. У відповідності із положеннями частини 2 статті 112 СК України\~суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. З матеріалів справи вбачається, що позивач продовжувати шлюбні відносини не бажає, сімейно шлюбні відносини припинені , сім`я існує формально, спору між сторонами щодо майна не вбачається. На підставі зазначеного, а також приймаючи до уваги пояснення позивача у позовній заяві, суд вважає, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню. Згідно частини 2 статті 114\~СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Частиною 3 статті 115\~Сімейного кодексу\~України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Відповідно до копії пенсійного посвідчення № [NUMBER] позивач [PERSON] є інвалідом 1 групи, а тому згідно пункту 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. Враховуючи зазначеного, розподіл судових витрат суд вирішує на підставі частини 6 статті 141 ЦПК України та стягує з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім ) гривень 40 копійок.

Outcome: approved