Jurisdiction: civil
Date: 2017-02-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду із позовом до [PERSON], третя особа - дочірнє підприємство «Добродій-сервіс-3» товариства з обмеженою відповідальністю «Добродій ЛТД», про усунення перешкод в користуванні квартирою [ADDRESS] та приміщенням загального користування (міжквартирним коридором) на першому поверсі будинку [ADDRESS] шляхом демонтажу перегородки з металевими дверима, встановленої в міжквартирному коридорі спільного користування перед квартирою [ADDRESS] та привести його в попередній стан. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що відповідач [PERSON] самовільно захопила частину місця загального користування (загального коридору), що на першому поверсі будинку [ADDRESS] встановивши перегородку з дверима. Перегородку встановлено без будь-яких дозвільних документів з грубим порушенням ДБН та правил користування приміщеннями жилих будинків, про що складено відповідні акти. Добровільно знести самовільно встановлену перегородку відмовляється. Представником позивача [PERSON] подано суду заяву про розгляд справи у її відсутності. В заяві представник зазначає, що позов підтримує повністю, щодо заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач в судове засідання не з'явилась, не повідомивши суду про причини своєї неявки, хоча про день та час слухання справи була повідомлена у встановленому законом порядку. Представник третьої особи подав суду заяву в якій зазначив, що позов підтримує повністю, просить справу розглядати у його відсутності. Відповідно до вимог ст. 224 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час та місце судового засідання і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд, вважає за необхідне проводити заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. При розгляді справи судом встановлено наступні обставини. [PERSON] на праві власності належить квартира [ADDRESS] що підтверджується свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 09.01.2014р. Як вбачається із інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно [PERSON] належить на праві приватної власності квартира [ADDRESS]. Актом комісії ДП «Добродій-Сервіс-3» ТОВ «Добродій ЛТД» від 10.05.2016 року встановлено, що перед квартирою №2 встановлено перестінок з металевими дверима, який зменшив довжину міжквартирного коридору загального користування з 23,75м. до 22,45м.; через встановлення перестінки вхідні двері квартири №3 не можуть бути відкриті в повному обсязі, при цьому, відкриті двері квартири №3 блокують вихід з квартири №2; перестінок встановлений без погодження мешканців сусідніх квартир; власник квартири №2 не надав ДП «Добродій-Сервіс-3» будь - якої дозвільної чи проектної документації на перепланування та переобладнання місць загального користування; під час обстеження комісією складено схематичне зображення перестінку з металевими дверима, встановленого перед квартирою №2, яка є додатком до цього акту. Розглянувши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд прийшов до переконання про обґрунтованість позовних вимог, підтвердження їх матеріалами справи та необхідність задовольнити позовні вимоги з наступних мотивів. Згідно із статтею 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до статті 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів. Згідно статті 58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 1 статті 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Статтею 212 ЦПК визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Відповідно до вимог ст.179 ЖК, користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Частиною 2 статті 382 Цивільного кодексу України передбачено, що усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства від 14.05.2005р. №76 передбачено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства (п.1.4.1). Для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися інші документи (п.1.4.5.). Власник, наймач (орендар) жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив самовільне переобладнання або перепланування, що призводить до порушення конструктивних елементів або засобів протипожежного захисту, зобов'язаний за свій рахунок привести це приміщення до попереднього стану (п.1.4.6.). Наявності жодних погоджень з органом місцевого самоврядування та дозволів балансоутримувача, співмешканців будинку на облаштування відповідачем перегородки у приміщенні загального користування на першому поверсі в будинку [ADDRESS] Таким чином, відповідач своїми діями порушив права співмешканців багатоквартирного житлового будинку по [ADDRESS] в частині безперешкодного користування за призначенням місцем загального користування - міжквартирним коридором на першому поверсі, щодо можливості належних умов для проживання і вони підлягають захисту, шляхом зобов'язання [PERSON] усунути перешкоди в користуванні квартирою [ADDRESS] та приміщенням загального користування (міжквартирним коридором) на першому поверсі будинку [ADDRESS] шляхом демонтажу перегородки з металевими дверима, встановленої в міжквартирному коридорі спільного користування перед квартирою [ADDRESS] та привести його в попередній стан. Крім цього, на підставі статті 88 ЦПК України, із відповідача на користь позивача [PERSON] слід стягнути сплачений нею судовий збір в розмірі 551,20грн.

Outcome: approved