Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом, свої позовні вимоги обґрунтувала тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . Позивач є єдиною спадкоємицею померлої за заповітом. Після звернення позивача до нотаріуса, було повідомлено, що [PERSON] пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. У зв`язку з викладеним, позивач просить визначити додатковий строк для подачі позивачем до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою суду від 18.05.2020 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження до підготовчого судового засідання. Представник відповідача - Херсонської міської ради 22.09.2020 року надав до суду відзив, згідно якого просив відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] . Зазначив, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необхідність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. В матеріалах справи відсутні відомості про наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. Крім того, позивачем не надано, передбачене законом обґрунтування пропуску строку на прийняття спадщини. 06.10.2020 року позивач [PERSON] надала до суду письмові пояснення, в яких зазначила, що наявність у неї заповіту матері дає право на прийняття спадщини в будь-який час. Позивач хворіла на ішемічну хворобу серця, дифузний кардіосклероз, артеріальна гіпертензія, кризовий період якого стався з 28.12.2019 року по 28.02.2020 року дані обставини підтверджуються випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого від 28.09.2020 року. 04.03.2020 року позивач звернулася до Другої Херсонської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Цього ж дня 04.03.2020 року позивач отримала відповідь від державного нотаріуса Другої Херсонської державної нотаріальної контори Новосельська О.В. про те, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини. Також позивачу було запропоновано звернутися до суду для призначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини згідно ч.3 ст.1272 ЦК України. Також, позивач повідомила, що окрім неї як спадкоємця за заповітом є її рідна сестра, яка проживає в Російській Федерації, доказом цього є свідоцтво про право на спадщину за законом від 11.06.2015 року. 20.10.2020 року позивач [PERSON] надала до суду уточнення до позовної заяви, в якій просить визначити додатковий строк для подачі позивачем до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою суду від 25.11.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач [PERSON] та її представник в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, у вирішенні справи покладався на розсуд суду, просили винести законне та обґрунтоване рішення відповідно до законодавства України. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 20.07.2018 року [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого заповіла належне їй на праві приватної власності житловий будинок з господарчими та побутовими будівлями та спорудами до нього [ADDRESS] та належну їй на праві приватної власності земельну ділянку, розташовану за цією ж адресою, передану для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), [PERSON] . Згідно актового запису про смерть №940, зробленого 03.07.2019 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, [PERSON] померла [INFO] . Згідно листа №491/01-16, виданого 04.03.2020 року Другою Херсонською державною нотаріальною конторою, Волошиній О.І. повідомлено, що згідно бази даних Спадкового реєстру спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася. Нотаріус повідомив про те, що [PERSON] звернулася з заявою про прийняття спадщини з пропуском строку для прийняття спадщини. Рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. З матеріалі справи встановлено, що позивач хворіла на ішемічну хворобу серця, дифузний кардіосклероз, артеріальна гіпертензія, кризовий період якого стався з 28.12.2019 року по 28.02.2020 року дані обставини підтверджуються випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого від 28.09.2020 року. Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття. Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері сплив 03.01.2020 року, а позов до суду він пред`явив 06.03.2020 року, тобто пропущений ним строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Судом встановлено, що позивач не подав своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки в період з 28.12.2019 року по 28.02.2020 року хворів та не мав можливості звернутися вчасно. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Outcome: approved