Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-22 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просила суд: визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю в п`ять місяців для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її брата [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилалася на те, що 24 березня 2003 року [PERSON] та його дружина [PERSON] склали спільний заповіт, посвідчений нотаріусом штату Орегон Сполучених Штатів Америки Темощенко Олександрою та апостильований Посольством України у Сполучених Штатах Америки Держдепартаменту США від 17 квітня 2003 року Ген. Консул Наливайченко В.О. , відповідно до якого квартира [ADDRESS] , яка належить на праві власності заповідачу, заповідається після смерті його рідній сестрі [PERSON] [INFO] заповідач помер. Зважаючи на похилий вік (85 років), а також відсутність юридичної освіти та достатніх знань в області спадкового права України у позивача, остання не звернулася у визначений ЦК України строк до нотаріальної контор із заявою про прийняття спадщини, але виявила намір прийняти спадкове майно, оскільки утримувала на руках всі правовстановлюючі документи на квартиру, фактично проживала, зокрема на день звернення до суду із цим позовом, та вважала, що таким чином фактично прийняла спадщину та здійснювала управління нею. Нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Т.В. постановою від 30 січня 2019 року відмовила позивачу у вчиненні нотаріальних дій, у зв`язку з пропуском спадкоємцем шестимісячного строку для подання за місцем відкриття спадщини заяви про її прийняття. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 березня 2019 року було відкрито провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, розгляд якої постановлено проводити за правилами загального позовного провадження, призначити підготовче судове засідання з повідомлення учасників справи, яким роз`яснено процесуальні права подати заяви по суті справи та встановлено відповідні процесуальні строки. Ухвалою суду від 12 квітня 2019 року за клопотанням представника заявника [PERSON] - [PERSON] витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловської Т.В. належним чином засвідчені копії матеріалів спадкової справи, заведеної щодо майна померлого [INFO] [PERSON] . 15 квітня 2019 року до суду від представника відповідача Київської міської ради - А. Хрущ надійшов відзив на позовну заяву, у якому заперечує проти задоволення позову. 10 червня 2019 року до суду від представника позивача - [PERSON] надійшли заява про заміну позивача його правонаступником, у зв`язку зі смертю первісного позивача, клопотання про витребування копії матеріалів спадкової справи та позовна заява про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини (уточнена). Ухвалою суду від 20 червня 2019 року провадження у справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, зупинене до вступу до участі у справі правонаступника позивача. 18 листопада 2019 року від представника позивача - [PERSON] надійшло клопотання про поновлення провадження у справі. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2019 року поновлено провадження у цій справі та призначено її до підготовчого судового засідання. 17 грудня 2019 року ухвалою суду у цивільній справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, замінено первісного позивача [PERSON] , яка померла [INFO] , її правонаступником - [PERSON] , [INFO] . Постановлено витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловської Тетяни Василівни засвідчену належним чином копію спадкової справи № 03/2019 від 07 червня 2019 р. заведеної після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Відповідно до уточненої позовної заяви, з урахуванням заяви про уточнення предмету позову від 07 жовтня 2020 року, [PERSON] просить суд: визначити правонаступнику [PERSON] , [INFO] , яка народилась в с. Заболоччя, Володимирецького р-ну Рівненської обл., та яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , РНОКПП: [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , яка народилася в м. Києві, та яка зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , РНОКПП: [NUMBER] , додатковий строк тривалістю в п`ять місяців для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Уточнені позовні вимоги обґрунтовуються тим, що [INFO] матір [PERSON] - [PERSON] померла, а до цього 30 січня 2019 року склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Змисловською Т.В., зареєстрований в реєстрі за № 68, відповідно до якого у випадку своєї смерті заповідає належне їй майно, де б воно не було із чого б воно не складалось, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, своїй донці - [PERSON] 19 лютого 2020 року до суду надійшли належним чином завірені копії документів із спадкової справи № 03/2019 від 07 червня 2019 року до майна померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] . 19 травня 2020 року до суду від представника відповідача Київської міської ради надійшов Л. Солдатченко надійшов відзив на позовну заяву (уточнену), у якому просить розглянути справу на підставі поданих доказів та прийняти рішення згідно чинного законодавства, справу слухати у відсутність представника відповідача. Київська міська рада є належним відповідачем виключно у зв`язку з тим, що даний державний орган виступає від імені держави і у разі відсутності спадкоємців або не прийняття спадщини вказаний державний орган виступає стороною в таких правовідносинах від імені держави. Однак Київську міську раду не можна вважати відповідальною за відсутність у позивача правовстановлюючих документів на спадкове майно і відповідно виникнення цього спору, тому бідь-які підстави для стягнення з відповідача судового збору відсутні. 03 липня 2020 року до суду надійшло клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] про приєднання документів до матеріалів справи - оригіналу інформаційної довідки із Спадкового реєстру № 60713496 від 26.06.2020, доказів надсилання клопотання інших учасникам справи. Ухвалою суду від 07 липня 2020 року закрито підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою [PERSON] , правонаступником якої є [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини та призначено її до судового розгляду по суті. 07 жовтня 2020 року до суду надійшло клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] про приєднання документів до матеріалів справи - завіреної копії свідоцтва про смерть (ідентифікаційний номер документа [NUMBER] , місцевий номер документа [NUMBER] від 06.04.2007 р.), яке видано Департаментом сфери послуг Штату Орегон Сполучених Штатів Америки Центр статистики охорони здоров`я в перекладі від 24.09.2020 р., та заяви про уточнення предмету позову від 07.10.2020 р., до якої приєднано докази її надсилання іншим учасникам справи. Ухвалою суду від 07 жовтня 2020 року представнику позивача [PERSON] , правонаступником якої є [PERSON] - [PERSON] поновлено строк на подання заяви про уточнення предмету позову та прийнято в межах розгляду цивільної справи за позовом [PERSON] , правонаступником якої є [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, заяву про уточнення предмету позову від 07 жовтня 2020 року. Сторони у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представник правонаступника позивача [PERSON] - [PERSON] - [PERSON] подала до суду заяву, у якій просила слухати справу без участі сторони позивача, за наявними у справі матеріалами. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін. Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Як убачається з матеріалів справи, 24 березня 2003 року [PERSON] (надалі за текстом - «Заповідач») та його дружина [PERSON] склали спільний заповіт, посвідчений нотаріусом штату Орегон Сполучених Штатів Америки Тимощенко Олександрою та апостильований Посольством України у Сполучених Штатах Америки Держдепартаменту США від 17 квітня 2003 року Ген. Консул Наливайченко В.О. № 3294, відповідно до якого квартира, яка належить на праві власності Заповідачу, що знаходиться в Україні, за адресою: [ADDRESS] , заповідається після смерті Заповідача його рідній сестрі [PERSON] (Том 1 а.с.14-21). Відповідно до Розділ 112 «Заступництво та заповіти» статуту штату Орегон Сполучених Штатів Америки (Orgon Revised Status Chapter 112 - Intestate Succession and Wills) спільний заповіт - це юридичний документ, який поєднує останню волю двох або більше осіб, яка спільно виконується цими особами. Спільний заповіт не може бути змінений або скасований однією стороною. Відповідно до умов складеного заповіту після смерті Заповідача Квартира переходить позивачу, з чим [PERSON] погодилась, підписавши заповіт. Згідно з інформаційною довідкою КВ-2018 № 50101 від 02.01.2019 р., виданою Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», згідно з даними реєстрових книг [ADDRESS] на праві власності зареєстрована за: [PERSON] (російська мова) на підставі Довідки виданої ЖБК «Механізатор-3» за № 746 від 06.05.1993 р. (Том 1 а.с. 23). 13 травня 1993 року Київським міським бюро технічної інвентаризації видано реєстраційне посвідчення про те, що кооперативна квартира [ADDRESS] , зареєстрована за [PERSON] на праві особистої власності на підставі довідки ЖБК «Механізатор-3» № 746 від 06.05.1993 та записано у реєстрову книгу № 77 за реєстровим № 787/30968 (Том 1 а.с. 25). Технічні характеристики жилих і підсобних приміщень квартири [ADDRESS] відображені у технічному паспорті на квартиру (Том 1 а.с. 26-29). [INFO] [PERSON] , [INFO] , помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть (ідентифікаційний номер документа [NUMBER] , місцевий номер документа [NUMBER] від 06.04.2007 р.), яке видане Департаментом сфери послуг Штату Орегон Сполучених Штатів Америки Центр статистики охорони здоров`я, у перекладі від 24.09.2020 р. (Том 2 а.с. 48-55). Відповідно до свідоцтва про одруження серія [NUMBER] 01 липня 1965 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, що був зареєстрований бюро РАЦС м. Києва. Після реєстрації шлюбу дружина змінила прізвище на [PERSON] (Том 1 а.с. 22). 01 березня 2019 року ЖБК «Механізатор-3» видано довідку [PERSON] , [INFO] , про те, що вона проживає у [ADDRESS] з 21 грудня 2005 року по 1 березня 2019 року (Том 1 а.с. 34). За даними інформаційної довідки № 60713496 від 26.06.2020 р., 10:36 зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданої приватним нотаріусом Хрипун О.В., за параметрами запиту: [PERSON] у Спадковому реєстрі інформація відсутня (Том 2 а.с. 20). 30 січня 2019 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, Змисловська Т.В., винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії - поданні заяви про прийняття спадщини за заповітом на квартиру [ADDRESS] , що належала [PERSON] , який помер [INFO] , через пропуск спадкоємцем шестимісячного строку для подання за місцем відкриття спадщини заяви про її прийняття, у зв`язку з чим необхідно звернутися до суду за визначенням додаткового строку для прийняття спадщини (Том 1 а.с. 35). [INFO] у м. Києві померла [PERSON] , [INFO] , уродженка села Заболоття, Володимирецького р-ну, Рівненської області, про що відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві складено відповідний актовий запис № 7719 та 06 травня 2019 року видано свідоцтво про смерть серія [NUMBER] (Том 1 а.с. 78). 30 січня 2019 року [PERSON] склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, Змисловською Т.В., зареєстрований в реєстрі за № 68, відповідно до якого на випадок своєї смерті належне їй майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що належатиме їй на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповідає [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] , зареєстрована за адресою: [ADDRESS] (Том 1 а.с. 79). Відповідно до свідоцтва про народження серія [NUMBER] , виданого 18 березня 1966 року відділом РАЦС м. Києва, [INFO] народилася [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] (Том 1 а.с. 81). [PERSON] 07 червня 1991 року уклала шлюб з [PERSON] , після чого змінила прізвище на [PERSON] , про що Ленінградським відділом РАЦС м. Києва складено відповідний актовий запис за № 784 та видано свідоцтво про шлюб серія [NUMBER] (Том 1 а.с. 82). Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, Змисловською Т.В., 07 червня 2019 року заведено спадкову справу № 03/2019 до майна померлої [INFO] [PERSON] , [INFO] (Том 1 а.с. 163-225). Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, Змисловської Т.В., вих. № 71/03/2019 від 06.11.2019 р., з заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , спадкова справа № 03/2019 від 07 червня 2019 року, у встановлений законом термін звернулась тільки спадкоємиця [PERSON] , [INFO] , РНОКПП: [NUMBER] (Том 1 а.с. 121, 122). 21 листопада 2019 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, Змисловською Т.В., видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом, відповідно до якого [PERSON] є спадкоємцем зазначеного у заповіті майна [PERSON] , яка померла [INFO] , спадщина на яку видано свідоцтво, складається з: квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом № 58421065 від 21.11.2019 р. про реєстрацію в Спадковому реєстрі (Том 1 а.с.220, 223). У відповіді від 04 вересня 2020 року, що надійшла до суду від приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, Змисловської Т.В., повідомляється, що відповідно до наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 12 березня 2020 року № 376/6 «Про припинення приватної нотаріальної діяльності приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, Змисловської Т.В.» всі документи нотаріального архіву приватного нотаріуса передані по Акту № 24 м. Київ приймання-передавання документів до державного нотаріального архіву від 21 липня 2020 року до Київського державного нотаріального архіву (Том 2 а.с.42-44). Загальні положення про спадкування врегульовані Главою 84 Книги шостої Спадкове право Цивільного кодексу України. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно із ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 Цивільного кодексу України). За вимог ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. В силу ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України). Позивач звертався до нотаріальної контори з питанням оформлення спадщини, однак йому відмовлено через пропуск строку прийняття спадщини. Відповідно до ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в абз. 6 п.24 постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що мати позивача [PERSON] - [PERSON] є спадкоємцем за заповітом після смерті її брата [PERSON] , який помер [INFO] . Судом враховується, що [PERSON] , мала похилий, у зв`язку з чим своєчасно не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, при цьому фактично проживала у квартирі [ADDRESS] , що належала заповідачу, та здійснювала управління вказаним нерухомими майном, вважаючи себе, в силу необізнаності у питаннях спадкового права, такою, що фактично прийняла спадщину. Таким чином, суд доходить висновку, що спадкоємець [PERSON] з об`єктивних причин не подала відповідну заяву про прийняття спадщини у строк, передбачений ч. 1 ст. 1270 Цивільного кодексу України. Оскільки [PERSON] померла [INFO] , до ухвалення рішення по справі, позивач [PERSON] , яка є її спадкоємцем за заповітом, набула прав та обов`язків правонаступника, у тому числі, у цій цивільній справі. Згідно з ст. 81 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи вказані обставини, що стали підставою для пропуску [PERSON] встановленого строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , суд дійшов висновку про визнання поважними причини пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , у зв`язку з чим суд вважає обґрунтованим, визначити правонаступнику позивача - [PERSON] додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] , терміном в п`ять місяців з дня набрання рішенням суду законної сили. Крім того, відповідно до ч.1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та задоволення позову [PERSON] , правонаступником якої є [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Змисловська Тетяна Василівна про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного та

Outcome: approved