Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-30 00:00:00

позивач [PERSON] звернулася в суд з позовом до Незнанівської сільської ради Кам`янка-Бузького району Львівської області, третьої особи Кам`янка-Бузької державної нотаріальної контори, третьої особи [PERSON] , Кам`янка-Бузької державної нотаріальної контори про визнання права власності на земельну ділянку про визнання права власності на спадкове майно. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що [INFO] помер її батько [PERSON] , після смерті якого відкрилася спадщина, в обсяг якої входить право на земельну частку (пай) в розмірі 3,27 умовних гектарів, у колишньому СВСГ «Полісся», яка розташована на території Незнанівської сільської ради Кам`янка-Бузького району Львівської області. Позивач є спадкоємцем за законом після померлого, проте її було відмовлено в оформленні права на спадкове майно, тому право позивача може бути захищено лише в судовому порядку. Ухвалою суду від 06.05.2020 провадження в справі відкрито, призначено підготовче засідання та в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог залучено Кам`янка-Бузьку державну нотаріальну контору. Відповідач у визначений судом строк відзиву на позовну заяву не подав. Позивач в підготовче засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи в її відсутності, позовні вимоги підтримала. Представник відповідача у підготовче судове засідання не з`явився, подав заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності, з приводу задоволення позову не заперечує, викладені вимоги підтримує. Третя особа [PERSON] у підготовче засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи в її відсутності, позовні вимоги підтримала. Представник третьої особи в підготовче засідання не з`явився, подав заяву в якій просить розглядати справу у відсутності державного нотаріуса. Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши зібрані по справі докази, з`ясувавши дійсні обставини, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Згідно з свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Кам`янка-Бузького районного управління юстиції 02.12.2008, [PERSON] помер [INFO] . Судом встановлено, що на підставі Проекту роздержавлення і приватизації земель спілки власників селянських господарств «Полісся» Незнанівської сільської ради, [PERSON] був включений в список проекту роздержавлення і приватизації земель як працівник соціальної сфери за №465. З листа від 10.03.2020 за №83, виданого Незнанівською сільською радою Кам`янка-Бузького району Львівської області, вбачається, що [PERSON] у книгу записів сертифікатів на право приватної власності на землю(середню земельну частку пай) на території Незнанівської сільської ради Кам`янка-Бузького району Львівської області не включений, сертифікат на право приватної власності на землю (середню земельну частку пай) на території Незнанівської сільської ради Кам`янка-Бузького району Львівської області на ім`я [PERSON] не видавався. Отже, [PERSON] належала середня земельна частка (пай) в умовних кадастрових одиницях. Згідно довідки № [NUMBER] , виданої виконкомом Незнанівської сільської ради Кам`янка-Бузького району Львівської області, про те, що по «Проекту роздержавлення і приватизації земель спілки власників селянських господарств «Полісся» Незнанівської сільської ради, в результаті розрахунків середня земельна частка по сільськогосподарських угіддях становить 3,27 на, з них по ріллі 2,45 га, по кормових угіддях становить 0,82 га. Матеріалами справи встановлено, що позивач [PERSON] є донькою померлого [PERSON] ( свідоцтво про народження серія [NUMBER] , свідоцтво про укладення шлюбу ). Позивач є єдиною спадкоємницею після смерті померлого, оскільки [PERSON] та [PERSON] відмовились від спадщини після смерті [PERSON] , що підтверджено матеріалами справи. Зі змісту позовної заяви та встановлених обставин вбачається, що між сторонами виникли правовідносини стосовно спадкування. Відносини спадкування врегульовано нормами Глави 84, 86 (Книги 6) ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи. Згідно з ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. [PERSON] заповіту не складав, що підтверджується, а тому спадкування його майна здійснюється за законом. Позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва на спадщину після смерті [PERSON] що підтверджується листом №651/01-16 від 28.05.2020Кам`янка-Бузькою державною нотаріальною конторою. Згідно ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2007 року «Про судову практику у справах про спадкування», передбачено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Таким чином, право на спадщину є самостійним майновим правом, яке виникає на підставі факту її прийняття та підлягає захисту в передбачений законом спосіб, і через відмову нотаріуса у видачі спадкоємцю свідоцтва про право на спадщину, не може бути захищене в інший спосіб. Положеннями статей 15, 16 ЦК України, статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом частини другої статті 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, може бути визнання права. Виходячи з вищевикладеного та враховуючи, що позивач прийняла спадщину в установленому законом порядку після померлого [PERSON] , але оформити своє право на спадкове майно не має можливості, порушене право позивача підлягає захисту, а позовні вимоги задоволенню. Крім того, відповідач позовні вимоги визнав, що відповідно до частини четвертої статті 206 ЦПК є підставою для ухвалення рішення про задоволення позову, оскільки для цього наявні законні підстави, а визнання позову є безумовним і не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Outcome: approved