Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-29 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Рівненського міського суду Рівненської області з позовом до [PERSON], [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди завданої затопленням квартири. В обґрунтування позовних вимог покликається на обставини викладені в позовній заяві. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позовні вимоги позивача підтримали в повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві, просять суд, стягнути з відповідачів на користь позивача солідарно 53977 грн. 00 коп. матеріальної шкоди, 2000,00 грн. витрат повязаних із залученням спеціаліста по оцінці ринкової вартості відновлювального ремонту після затоплення квартири, 6000,00 грн. витрат понесених позивачем на професійну правничу допомогу та судові витрати понесені позивачем по справі по сплаті судового збору в розмір 619,77. Позивач додатково пояснила суду, що особисто бачила як у квартирі де мешкають відповідачі в місці для миття посуду бігла вода, внаслідок чого було залито пять поверхів. Відповідачі [PERSON], [PERSON] повідомлені належним чином про дату час та місце розгляду справи в судове засідання не зявилися, причини неявки суду не повідомили. В судовому засіданні представник відповідача [PERSON] [PERSON], позовні вимоги позивача не визнала з підстав викладених в запереченнях проти позову. Додатково пояснила суду, що належних доказів вини відповідачів у завданні матеріальної шкоди позивачем не надано. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ЖКП «Перспективне»\~повідомлений належним чином про дату час та місце розгляду справи в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив. Суд, заслухавши позивача [PERSON], представника позивача [PERSON], представника відповідача [PERSON] [PERSON], свідків [PERSON], [PERSON], дослідивши письмові докази по справі приходить до наступного: Як було встановлено в судовому засіданні, [PERSON] є власником 20/100 частки у праві власності на квартиру [ADDRESS]. дивізії в м. Рівне, що стверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна від 12.10.2016 року. Згідно відповіді Комунального підприємства «Рівненське БТІ» №577 від 03.10.2016 року, право власності на квартиру №52 по вул. [PERSON]. Дивізії, 31 в м. Рівному станом на 01.01.2013 року в КП «РМБТІ» не зареєстроване. Інвентаризація квартири не проводилась. Заява щодо приватизації квартири в КП «РМБТІ» не надходила. Як вказано в позовній заяві, відповідачі по справі є наймачами квартири №52 по вул. [PERSON]. Дивізії, 31 в м. Рівному. Вказана квартира розташована через один поверх від квартири позивача. 16.08.2016 року [PERSON] не вимкнувши кран гарячої та холодної води допустив затоплення квартир №48, 44, 40, що по вул. [PERSON]. Дивізії, 31 в м. Рівне. Як вбачається з акту про обстеження квартири [ADDRESS] від 25.08.2016 року складеного у присутності представника ЖКП «Перспективне» [PERSON] підписаного [PERSON], [PERSON] та [PERSON] та засвідченого начальником ЖКП «Перспективне» [PERSON], підставою підтоплення квартири стало те, що власник [ADDRESS] ([PERSON]М.) не дотримувалася виконання правил із забезпечення утримання та використання власного майна згідно правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою КМУ №57 від 08.10.1992 року (недбале користування внутрішньо квартирним, санітарно-технічним обладнанням на кухні). Згідно акту про підтоплення квартири [ADDRESS] від 25.08.2016 року складеного у присутності представника ЖКП «Перспективне» [PERSON] підписаного [PERSON], [PERSON] та [PERSON] та засвідченого начальником ЖКП «Перспективне» [PERSON], підставою підтоплення квартири стало те, що в квартирі №52 16.08.2016 року з 18 год. 00 хв., зі слів мешканців будинку, були відкриті крани гарячої та холодної води. В результаті затоплення, в квартирі [ADDRESS] виявлено: 1) сліди затікання стелі в кухні, коридорі, залі та дитячій кімнатах; 2) пошкоджений ламінат в кухні, коридорі, залі та дитячій кімнатах; 3) сліди затікання стін в кухні, коридорі, залі та дитячій кімнатах; 4) пошкоджена лицювальна плитка у ванній кімнаті. Як вбачається з висновку спеціаліста ПП фірма «ОВЕКС» від 23.09.2016 року, ринкова вартість відновлювального ремонту після затоплення квартири за адресою: [ADDRESS] станом на 16.08.2016 року становить 53977,00 грн. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав суду, що 16 серпня 2016 року близько 18 год. 00 хв. в будинку №31 по вул. Вол. дивізії гаряча вода почала затоплювати квартири, зясувалося, що вода ллється з квартири №52 на 7 поверсі. В квартирі двері ніхто не відкривав. Вода протекла до 5 поверху. Він живе на 2 поверсі спільного з квартирою відповідачів стояка і вода дісталася навіть до його квартири. В квартирі позивача був зроблений хороший ремонт, її квартиру затопило повністю, меблі, ремонт все було пошкодженим. Вода текла з розеток і по всім стінам. Квартири на шостому та пятому поверхах було сильно затоплено. Він піднявся на восьмий поверх і там було сухо. Позивач і працівник ЖКП повідомили, що причиною затоплення є зірваний кран. Свідок [PERSON], яка є сусідкою сторін по справі і проживає в квартирі №43 по вул. [PERSON]. дивізії, 31, показала суду, що в серпні 2016 року вона почула шум в коридорі пятого поверху підїзду, відкривши двері вона побачила, що в квартирі [PERSON] витирали воду в кухні і в залі. По стінах квартири текла вода. [PERSON] повідомила, що їх затопили мешканці квартири №52. Коли вона підійшла до квартири №52, яка розташована на 7 поверсі по стояку квартири №44, то побачила як [PERSON] витирає воду в своїй квартирі. Сусіди сказали, що причиною затоплення квартир стало те, що в квартирі № 52 зірвало кран в кухні. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до ст. 22 ЦК України, кожна особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно з ч.1 ст.1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності до розяснень п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ч.4, ч. 5 ст. 319 ЦК України, власність зобовязує. Власник не може використовувати право власності на шкоду прав громадян. Відповідно до ст. 10 ЖК України, громадяни зобов'язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію. Жилі будинки і жилі приміщення не можуть використовуватися громадянами на шкоду інтересам суспільства. Згідно ст. 64 ЖК України, члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї. Відповідно до\~п.4\~Правил\~користування\~приміщеннями житлових\~будинків\~і\~гуртожитків,\~затверджених\~постановою\~Кабінету Міністрів\~України\~від\~8\~жовтня\~1992\~р.\~N\~572,\~власники,\~\~наймачі\~(орендарі)\~приміщень\~житлових\~ будинків\~і\~гуртожитків\~мають право\~на відшкодування збитків, завданих їх майну та/або приміщенням, шкоди, заподіяної їх життю чи здоров'ю внаслідок незадовільного утримання будинку, гуртожитку або ненадання чи надання не в повному обсязі послуг, відповідно до законодавства. Відповідно до п. 7 вищевказаних правил, власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил, використовувати приміщення житлового будинку і гуртожитку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян. Відповідно до п. 11 вищевказаних Правил, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків і гуртожитків несуть відповідальність згідно із законом. За вищевикладених обставин, враховуючи те, що обовязок по утриманню та своєчасному технічному обслуговуванню внутрішньо-квартирних мереж покладено на власника (наймача) відповідної квартири, в судовому засіданні встановлено факт затоплення квартири позивача внаслідок несправності внутрішньо-квартирних мереж водопостачання в квартирі відповідачів, суд приходить до висновку про наявність причинно-наслідкового звязку між бездіяльністю та неналежним виконанням своїх обовязків відповідачами та шкодою завданою позивачу залиттям квартири, а тому позовні вимоги позивача про відшкодування їй матеріальної шкоди в розмір 53977,00 грн. є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають до задоволення. Згідно\~ч.1,2\~ст.141\~ЦПК\~України,\~судовий\~збір\~покладається на\~сторони\~пропорційно\~розміру задоволених\~позовних\~вимог. Відповідно до розяснень п. 35 Постанови Пленуму ВССУ України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», при повному або частковому задоволенні позову майнового характеру до кількох відповідачів судовий збір, сплачений позивачем, відшкодовується ними пропорційно до розміру задоволених судом позовних вимог до кожного з відповідачів. Солідарне стягнення суми судових витрат законом не передбачено. За вищевикладених обставин, з відповідачів на користь позивача слід стягнути судові витрати по справі понесені позивачем по сплаті судового збору в розмірі по 309,88 грн. з кожного та судові витрати понесені позивачем, повязані із залученням спеціаліста по оцінці ринкової вартості відновлювального ремонту після затоплення квартири по 1000,00 грн. з кожного. Відповідно до\~ч.2\~ст.\~137\~ЦПК\~України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Відповідно до розяснень п.48 Постанови пленуму ВССУ №10 від 17.10.14 р., витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат. В порушення вищевказаних вимог позивачем та представником позивача не надано суду розрахунку судових витрат понесених позивачем на професійну правничу допомогу, а тому в їх стягненні з відповідачів на користь позивача слід відмовити. На підставі викладеного,

Outcome: approved