Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася в суд із позовом до приватного підприємства «Східний масив» з участю третіх осіб [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування майнової та моральної шкоди завданої внаслідок затоплення квартири. Зазначені позовні\~вимоги обґрунтовує\~тим,\~що вона\~є співвласником\~квартири [ADDRESS] . Будинок, у якому розташована квартира знаходиться на обслуговуванні ПП «Східний масив», що зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . Вказує, що вона є споживачем житлово-комунальних послуг і згідно з умовами договору зобов`язана сплачувати послуги, а виконавець ПП «Східний масив» надавати послуги, які передбачені Постановою Кабінету Міністрів України від 1 червня 2011 року №869 та Закону України «Про житлово-комунальні послуги». Зазначає, що відповідач протягом багатьох років свої обов`язки з надання комунальних послуг виконує неналежним чином. Дах вказаного будинку протікає та потребує капітального ремонту.Позивач вказала, що з 2003 року вона разом з іншими мешканцями будинку неодноразово зверталися до відповідача та Тернопільської міської ради із скаргами про затоплення квартири та просила відремонтувати дах, однак відповідач не реагував на її звернення. Після чергового затоплення квартири та колективного звернення мешканців будинку, 10.03.2006 року виконавчий комітет Департаменту житлово-комунального господарства, екології і транспорту зобов`язано ПП «Східний масив» провести з 2006 року ремонт покрівлі. ПП «Східний масив» поставив рубероїдні латки та зобов`язав позивача провести ремонт у квартирі. [PERSON] вказала, що в кінці 2006 року в належній їй квартирі вона зробила ремонт. Позивач зазначила, що після проведеного ремонту, через несвоєчасне та неналежне виконання ПП «Східний масив» своїх обов`язків щодо ремонту даху та бездіяльність ТМР, відповідальні особи якої не вживали необхідних заходів для усунення протікання даху, належну їй квартиру було затоплено. Внаслідок цього було пошкоджено електропроводку, стелі, стіни та підлогу, квартира непридатна для проживання, перебуває в аварійному стані. Крім матеріальної шкоди, неправомірними діями відповідача завдано їй моральну шкоду, що полягає у моральних стражданнях, підвищеному психологічному навантаженні, хвилювання і як наслідок підвищення тиску, яких вона зазнала внаслідок затоплення квартири, зміни звичного способу життя, хвороби, яку позивач оцінює в сумі 20000 грн. У зв`язку з наведеним просить стягнути з ПП «Східний масив» в її користь 73296 грн. в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, 20000 грн. компенсації моральної шкоди, 1000 грн. витрат на виготовлення кошторисної документації, а також зобов`язати відповідачів провести капітальний ремонт даху будинку [ADDRESS] . Ухвалою судді від 07 грудня 2017 року відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом. Відповідно до заперечення ПП «Східний масив, представник відповідача вважає доводи позивача безпідставними та вказує на те, що до житлово-комунальних послуг, які надає ПП «Східний масив» не належить проведення капітального ремонту. Крім того зазначає, що відповідач хоч і є балансоутримувачем, проте до його компетенції не входить розрахунок коштів, що призначені для капітального ремонту, оскільки ПП «Східний масив» не є власником даного будинку, а також вказує, що до житлово-комунальних послуг , які надає відповідач ПП «Східний масив» не належить проведення капітального ремонту покрівлі будинку. На підставі наведеного просить у задоволенні позову [PERSON] відмовити. 05 липня 2018 року позивач [PERSON] звернулася до суду із позовною заявою, викладеною в новій редакції, згідно якої просить стягнути з Тернопільської міської ради, виконавчого комітету Тернопільської міської ради та ПП «Східний масив» в її користь 73296 грн. в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, 20000 грн. компенсації моральної шкоди, 1000 грн. витрат на виготовлення кошторисної документації, а також зобов`язати відповідачів провести капітальний ремонт даху будинку [ADDRESS] . Як вбачається з відзиву на позовну заяву, відповідач ПП «Східний масив» просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] , виходячи з того, що, на переконання відповідача, до складу тарифу на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій не входить виконання капітального ремонту. Вказує, що проведення капітального ремонту можливе лише за наявності виділених органом місцевого самоврядування коштів. Зазначає, що ПП «Східний масив » не отримував коштів з міського бюджету на проведення робіт капітального характеру покрівлі будинку по [ADDRESS] . Відповідно до поданого відзиву на позов 31 серпня 2018 року, представники відповідачів - Тернопільської міської ради та виконавчого комітету Тернопільської міської ради, вважають, що твердження позивача про те, що причиною затоплення її квартири є бездіяльність Тернопільської міської ради, відповідальні особи якої не вжили необхідних заходів для усунення протікання даху є необґрунтованими, не доведеними та не підтверджені жодними доказами. Вказують, що у позові не зазначено, не вжиття яких саме конкретних і чітко передбачених законодавством заходів, а також обов`язків, передбачених Законом України «Про житлово-комунальні послуги» стали причиною пошкодження квартири позивача та завдання збитків. Зазначають, що рішенням виконавчого комітету Тернопільської міської ради №321 від 28.02.2011 року ПП «Східний масив» визнано балансоутримувачем об`єктів житлового фонду, в тому числі і будинку за адресою: [ADDRESS] також виконавцем послуг з управління та утримання об`єктів житлового фонду. Згідно виділених рішенням виконавчого комітету міської ради від 28 липня 2016 року №657 коштів було виготовлено проектно-кошторисну документацію на капітальний ремонт покрівлі житлового будинку [ADDRESS] . 21 березня 2018 року виконавчим комітетом міської ради прийнято рішення №233 «Про затвердження титульного списку капітального ремонту житлового фонду міста на 2018 рік», відповідно до якого будинок по [ADDRESS] включений до списку капітального ремонту житлового фонду на 2018 рік. Стверджують, що ними не було завдано жодної шкоди позивачу, неправомірності дій, причинного зв`язку між ними та вини міської ради і її виконавчого комітету не доведено та не підтверджено жодними доказами. Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 05 вересня 2018 року призначено по справі №607/15562/17 за позовом [PERSON] до Приватного підприємства «Східний масив», Тернопільської міської ради, виконавчого комітету Тернопільської міської ради за участю третіх осіб [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири та зобов`язання вчинити певні дії, судову будівельно-технічну експертизу на вирішення якої поставлено наступні питання: \~1) Які пошкодження утворилися в квартирі [ADDRESS] внаслідок її затоплення; \~2) Яка технічна причина пошкоджень квартири [ADDRESS] ; \~3) Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, що утворилися внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] ; \~4) Який розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] . \~Проведення експертизи доручено експертам ТзОВ «Судово-експертне бюро України» (79000, м. Львів, вул. Чайківського,8, офіс 6).\~Оплату вартості проведення експертизи покладено на позивача [PERSON] адреса: [ADDRESS] ; адреса представника позивача [PERSON] : [ADDRESS] . Провадження у справі зупинено. 11 лютого 2019 року представник відповідача ПП «Східний масив» подав до суду доповнення до відзиву на позовну заяву , з яких вбачається, що дослідження експерта відбувалося 14 листопада 2018 року в присутності позивача, експерт досліджував об`єкт під час проведення капітального ремонту покрівлі, який був прийнятий за актом приймання виконаних робіт від листопада 2018 року, тому судовий експерт не мав можливості дослідити початковий стан покрівлі та надати обґрунтоване без сумнівів заключення, що саме покриття житлового будинку перебувало у незадовільному технічному стані. Крім того вказує, що заключний висновок експерта від 21 грудня 2018 року викладений на двох аркушах, а відбиток печатки експертної установи розміщений тільки на одному аркуші. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку шкоду, а тільки за ту, яка заподіяна його діями, відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями завдавача, а викликана іншими обставинами, а тому ПП «Східний масив» не може нести відповідальність за невиконання тих обов`язків, які не були на нього покладені. Вважає, що слід відмовити у задоволенні позовних вимог. Згідно відповіді на відзиви представника ПП «Східний масив», поданої стороною позивача, останній зазначає, що висновком судової будівельно-технічної експертизи № 43 від 21 грудня 2018 року встановлено, що технічною причиною пошкоджень квартири [ADDRESS] стало проникнення рідини крізь огороджувальні конструкції будівлі, а саме: покриття житлового будинку, яке перебувало в незадовільному технічному стані, тобто завдана шкода доведена, а також існує причинно-наслідковий зв`язок між завданою шкодою та заподіювачем шкоди. Вважає, що законом не покладається на позивача обов`язок доказування вини відповідача в заподіянні шкоди, він лише повинен доказати факт заподіяння такої шкоди відповідачем та її розмір. Відповідно до відповіді на відзив представників Тернопільської міської ради та її виконавчого комітету, позивач [PERSON] , спростовуючи твердження відповідачів щодо того, що вона не вказує конкретні заходи та обов`язки представників міської ради та її виконавчого комітету, які стали причиною пошкодження її квартири, стверджує, що не позивач повинен доводити вину відповідача, а відповідач повинен доводити відсутність своєї вини. Вказує, що Тернопільська міська рада, як колишній власник будинку [ADDRESS] зобов`язана була провести капітальний ремонт не тільки покрівлі будинку, а й цілого будинку, що станом на момент подачі позову зроблено не було. Вважає, що відзив Тернопільської міської ради та виконавчого комітету Тернопільської міської ради не ґрунтується на належних доказах у справі та є безпідставним та не відповідає чинному на момент подачі позову до суду законодавству. 12 липня 2019 року позивач [PERSON] подала нову редакцію позовної заяви, відповідно до вимог якої просить стягнути з ПП «Східний масив» 34849 грн. в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, 20000 грн. компенсації моральної шкоди, таким чином, зменшила розмір позовних вимог. В обґрунтування позову вказує, що проведеною будівельно-технічною експертизою встановлено, що технічною причиною пошкоджень її квартири стало проникнення рідини крізь огороджувальні конструкції будівлі, а саме: покриття житлового будинку, яке перебувало у незадовільному технічному стані. Вважає, що доведеним є той факт, що шкоду заподіяно саме з вини ПП «Східний масив», тому є підстави для стягнення з нього шкоди на її користь внаслідок залиття. Окрім того, вказує, що у даній квартирі, крім неї, проживає її донька [PERSON] та онука [PERSON] ,2014 року народження, які змушені проживати у даній аварійній квартирі, яка кожен раз у місцях затоплення покривається небезпечним грибком, спори грибка, які знаходяться в повітрі негативно відображаються на здоров`ї дитини: вона часто стала хворіти бронхітами, що спричиняє позивачу душевні страждання, а вона повинна докладати зусиль для нормалізації свого життя та побуту, оплачуючи неналежні та неякісні послуги відповідача. Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 04 вересня 2019 року \~позов [PERSON] до\~Приватного підприємства\~«Східний масив»,\~Тернопільської міської\~ради,\~виконавчого комітету\~Тернопільської міської\~ради за\~участю третіх\~осіб [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] про\~відшкодування матеріальної\~та моральної\~шкоди,\~завданої внаслідок\~затоплення квартири\~та зобов`язання\~провести капітальний\~ремонт даху\~будинку [ADDRESS] в частині позовних вимог до Тернопільської міської ради, виконавчого комітету Тернопільської міської ради про солідарне стягнення 73296 грн. матеріальної шкоди завданої внаслідок затоплення квартири, 20000 грн. компенсації завданої моральної шкоди, 1000 грн. витрат на виготовлення кошторисної документації та зобов`язання провести капітальний ремонт даху будинку [ADDRESS] в строк до 31.12.2018 року- залишено без розгляду. Позивач та її представник в судовому засіданні заявлені позовні вимоги з урахуванням уточнень підтримали та просили їх задовольнити в повному обсязі з підстав, зазначених в позовній заяві. Представник відповідача в судовому засіданні заявлені позовні вимоги не визнав, заперечив проти задоволення позову, вказав на те, що ПП «Східний масив», як балансоутримувач будинку вправі здійснювати поточний ремонт, при цьому капітальний ремонт вони не проводять, здійснюють лише за наявності фінансування органу місцевого самоврядування. В останнє судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку. Треті особи [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явилися з невідомих суду причин, хоча про день та час розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку. Допитаний в якості свідка [PERSON] суду повідомив, що у будинку [ADDRESS] він проживає з 1975 року. Вказав, що до нього за допомогою зверталася позивач та він після затоплення допомагав їй скидати сніг з даху будинку. Зазначив, що внаслідок залиття в її квартирі замикало світло, стеля після снігу та дощу була мокра. У [PERSON] не було коштів, а інші сусіди, яких також затопило робили ремонт за власні грошові кошти. Пізніше був зроблений капітальний ремонт у 2019 році, проведених робіт він не бачив, однак знає, що роботи зроблені добре. Свідок [PERSON] , який являється депутатом Тернопільської міської ради, допитаний в судовому засіданні суду пояснив, що тариф на оплату житлово-комунальних послуг по обслуговуванні будинку [ADDRESS] є занижений, який не покриває витрат на його обслуговування. Вказує, що він пропонував збудувати мансарду. Окрім того, вказав, що ПП «Схдний масив» звертався до Тернопільської міської ради з питанням виділення коштів на ремонт даху та було надано для цього 200000 грн. Допитана в якості свідка [PERSON] суду повідомила, що заходила особисто у квартиру позивача та бачила протікання стелі, стояли на підлозі тазики і відра, коли йшов дощ. Вказує, що не бачила, щоб приходили з ЖЕКу на огляд даху. Актів про надання послуг теж не бачила. Зазначає, що 06 листопада 2017 року вона була присутня, коли складався акт-претензія, який засвідчував факт протікання даху. Свідок [PERSON] в судовому засіданні суду повідомила, що живе на останньому поверсі та є сусідкою позивача. Коли складався акт-претензія, вона була в квартирі, тоді в усіх кімнатах стіни були мокрі та в грибку. Вказує, що таке відбувалося десятиліттями, у її квартирі така ж ситуація, як у позивача. Представників ЖЕКу, які б здійснювали огляд вона не бачила. Зазначає, що вони закупляли матеріали, ЖЕК надавав майстрів і робили таким чином ремонт за свій кошт. Вказує, що вони разом з позивачем відкидали сніг з даху будинку, щоб не протікав у квартиру. Допитана в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що вона проживає у будинку разом з позивачем. У цьому ж будинку вони неодноразово зверталися щодо жахливого стану даху, на що ЖЕК надавав відповіді, що вони здійснюють поточні ремонти. Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Згідно з вимогами\~ст.15 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ч.1\~ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 11 січня 1997 року квартира [ADDRESS] загальною площею 68.1 кв.м, на праві спільної приватної власності належить [PERSON] та [PERSON] . Будинок, у якому знаходиться вищевказана квартира перебуває на обслуговуванні ПП «Східний масив», що зареєстрований за адресою: [ADDRESS] . 23 січня 2015 року між ПП «Східний масив» в особі директора Дереворіза М. та [PERSON] укладено договір про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Згідно п.1 зазначеного договору, предметом договору є забезпечення виконавцем надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій у житловому будинку [ADDRESS] , а споживачем своєчасна оплата цих послуг за встановленим тарифом у строки та на умовах, передбачених договором. Відповідно до п.2 вищевказаного договору виконавець надає послуги відповідно до встановленого рішенням органом місцевого самоврядування тарифу, його структури, періодичності та строки надання послуг. Копія якого додається до договору. Як вбачається з п.п.1 п.15 Договору виконавець несе відповідальність за неналежне надання або ненадання послуги, що призвело до заподіяння збитків майну та/або приміщення споживача, шкоди його життю чи здоров`ю шляхом відшкодування збитків. У судовому засіданні встановлено, що в листопаді 2017 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] , що знаходиться на п`ятому поверсі через покрівлю будинку. Відповідно до п.2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76, у разі аварії і залиття квартири складається відповідний акт в день залиття квартири. В акті зазначаються причини залиття, висновки про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та інше. Актом №1 про наслідки залиття житлового приміщення (квартири) за адресою: [ADDRESS] від 06 листопада 2017 року підтверджено факт залиття квартири [ADDRESS] шляхом протікання даху будинку за участю комісії у складі жителів квартир будинку, при цьому, що представники ПП «Східний масив» на виклик не з`явилися. Позивач разом з іншими жителями будинку неодноразово (05 липня 2016, 24 жовтня 2017 року) зверталися до ПП «Східний масив» із заявами про проведення заміни покрівлі над їх квартирами, надання коштів на капітальний ремонт даху будинку. Неодноразово позивач, а також інші жителі будинку [ADDRESS] зверталися до начальника департаменту ЖКГ, екології і транспорту при Тернопільській міській раді, виконавчого комітету Тернопільської міської ради з приводу незадовільного стану покрівлі їхнього житлового будинку та з проханням виділити кошти на ремонт даху. З департаменту ЖКГ, екології і транспорту при Тернопільській міській раді мешканці будинку за адресою: [ADDRESS] отримали відповідь від 10 березня 2006 року, з якої вбачається, що протікання покрівлі будинку має місце та зобов`язано ПП «Східний масив» в ІІ кварталі 2006 року провести ремонт покрівлі. Відповідно до відповідей виконавчого комітету Тернопільської міської ради від 04 серпня 2016 року та 09 серпня 2016 року, рішенням Тернопільської міської ради від 28 липня 2016 року №657 передбачено виділення коштів для виготовлення проектно-кошторисної документації з капітального ремонту покрівлі будинку за адресою: [ADDRESS] у розмірі 15 тис. грн. та відповідно до переліку об`єктів капітального ремонту житлового фонду на 2016 рік, затвердженого рішенням виконавчого комітету міської ради від 10 лютого 2016 року №142 проведення ремонту покрівлі будинку за адресою: [ADDRESS] не передбачено. Одночасно зобов`язано провести обстеження технічного стану покрівлі на предмет затікання та вжити заходів щодо усунення виявлених недоліків в межах коштів, передбачених структурою витрат. Відповідно до Акту від 14 березня 2018 року комісія в складі заступника директора ПП Східний масив» та майстрів ПП «Східний масив» провели комісійне обстеження квартири [ADDRESS] та [ADDRESS] на факт протікання покрівлі та виявлено, що стан покрівлі є незадовільним і потребує термінового капітального ремонту. Висновком судової будівельно-технічної експертизи №43 від 21 грудня 2018 року встановлено наступне. Під час проведення візуального обстеження приміщення квартири [ADDRESS] експертом зафіксовані наступні пошкодження, які утворилися в квартирі внаслідок її затоплення, а саме: -в приміщенні житлової кімнати під літ.5 наявні ознаки залиття у вигляді відшарування штукатурки та пофарбування, пліснявого грибка, світло-коричневих плям та патьоків на поверхні стін та стелі; -в приміщенні житлової кімнати під літ.2 наявні ознаки залиття у вигляді відшарування штукатурки та пофарбування, світло-коричневих плям та патьоків на поверхні стін та стелі; -в приміщенні кімнати під літ.4 наявні ознаки залиття у вигляді відшарування штукатурки та пофарбування світло-коричневих плям та патьоків на поверхні стін та стелі; -в приміщенні під літ.1 наявні ознаки залиття у вигляді відшарування шпалер від основи та відшарування штукатурки на поверхні стін та стелі. В результаті проведеного візуального обстеження на місці розташування об`єкта дослідження, а також вивчення матеріалів цивільної справи встановлено, що технічною причиною пошкоджень квартири [ADDRESS] стало проникнення рідини крізь огороджувальні конструкції будівлі, а саме: покриття житлового будинку,яке перебувало в незадовільному технічному стані. Вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, що утворилися внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] становить 34849 грн. Розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] становить 34849 грн. Допитана в судовому засіданні експерт [PERSON] виконаний нею висновкок експерта№43 підтримала в повному обсязі та пояснила, що у випадку своєчасного проведення поточних ремонтів покрівлі можна було б уникнути пошкодження квартири [ADDRESS] в результаті проникнення рідини. Відповідно до\~статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~в редакції, чинній на час виникнення оспорюваних правовідносин від 09 листопада 2017 року послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору та управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб. Згідно п.12 ч.1 статті 1 статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~в редакції, чинній на час виникнення оспорюваних правовідносин від 09 червня 2018 року послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору. Відповідно до\~п.1\~ч.1\~ст.5\~ЗаконуУкраїни «Про житлово-комунальні послуги»\~в редакції, чинній на час виникнення оспорюваних правовідносин до житлово-комунальних послуг належать: -1) житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком. Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: -утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; -купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; -поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; Відповідно до ч.2\~ст.8 Закону\~ України «Про житлово-комунальні послуги»\~в редакції, чинній на час виникнення оспорюваних правовідносин виконавець комунальної послуги зобов`язаний: 1) забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; 2) готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором; 3) без додаткової оплати надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про ціни/тарифи, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання та порядок надання відповідної послуги, а також про її споживчі властивості та іншу інформацію, передбачену законодавством; 4) своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період; 5) розглядати у визначений законодавством строк претензії та скарги споживачів і проводити відповідні перерахунки розміру плати за комунальні послуги в разі їх ненадання, надання не в повному обсязі, несвоєчасно або неналежної якості, а також в інших випадках, визначених договором про надання комунальних послуг; 6) вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством; 7) виплачувати споживачу штраф за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновних робіт у розмірі, визначеному законодавством; 8) своєчасно реагувати на виклики споживачів, підписувати акти-претензії, вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг; 9) своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини; 10) у разі укладення індивідуальних договорів про надання комунальних послуг здійснювати розподіл загальнобудинкового обсягу послуг між співвласниками багатоквартирного будинку у передбаченому законодавством та договором порядку; 11) інформувати споживачів про намір зміни цін/тарифів на комунальні послуги відповідно до законодавства. Примірним переліком послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій та послуг з ремонту приміщень, будинків, споруд, затвердженим\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №150 від 10 серпня 2004 року\~на виконання положень\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~(далі Закон), передбачений такий вид надання послуг суб`єктами господарювання у сфері житлово-комунальних послуг, як ремонт даху та покрівлі. Відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17 травня 2005 року № 76 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року за № 927/11207, балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом. Технічне обслуговування житлових будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків (абзаци третій, четвертий пункту 2 цих Правил). Відповідно до пункту 2.4 Правил, якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що належать до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Водночас поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Поточний ремонт повинен проводитись з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту, реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію. Згідно з пунктом 2.4.1. Правил організація поточного ремонту жилих будинків повинна проводитися відповідно до нормативно-правових та нормативно-технічних документів з організації і технології поточного ремонту жилих будинків. Поточний ремонт виконується виконавцем послуг власними силами або із залученням підрядних організацій. Неналежне виконання такими підрядними організаціями взятих на себе договірних зобов`язань є підставою цивільно-правової відповідальності, проте не звільняє виконавця послуг від власних зобов`язань. Згідно з пунктами 4.4.1, 4.4.2 Правил під час експлуатації будинку необхідно забезпечувати відсутність дефектів конструктивних елементів даху. Інженерно-технічні працівники виконавця послуг повинні знати вузли несучих конструкцій і стан покрівлі, особливо в місцях сполучення з водостоками, будівельними конструкціями та устаткуванням, що проходить через покрівлю. Згідно п.4.4.8 Правил м`які покрівлі, що не мають захисних покривних шарів, один раз у 3 - 6 років покривають захисним шаром (фарбою або мастикою з втопленими у неї дрібним гравієм чи грубозернистим піском тощо). Згідно Додатку 2 до пункту 2.1.5 Правил періодичність профілактичного обслуговування елементів жилих будинків: покрівлі 3-6 місяців. Згідно Додатку 3 до пункту 2.1.5 Правил встановлені граничні строки невідкладної ліквідації виявлених несправностей елементів жилих будинків: протікання покрівлі (руберойд, толь) - 5 днів. Згідно п.12 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених\~постановою КМУ від 08.10.1992 року №572\~в редакції ПКМУ від 24 січня 2006 р. N 45, балансоутримувач житлового будинку або уповноважена ним особа несе відповідальність перед власником, наймачем (орендарем) приміщення житлового будинку в разі ненадання або надання не в повному обсязі послуг, що призвело до збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю, - шляхом відшкодування збитків. Пунктом 3 ч.1\~ст.20\~Закону України «Про житлово-комунальні послуги»\~передбачено, що споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг. Частиною 1\~ст.12 ЦПК України\~закріплений принцип змагальності сторін у цивільному судочинстві. Відповідно до ч.3\~ст.12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог статей\~76,80 ЦПК України. Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Аналіз положень статей 11 та 1166 ЦК України дозволяє зробити висновок, що підставою виникнення зобов`язання про відшкодування шкоди є завдання майнової шкоди іншій особі. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, що завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи, яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. За змістом частини другої статті 1166 ЦК України у справах про завдання шкоди діє презумція вини відповідача, тобто позивач має надати суду лише докази наявності шкоди, а докази спростування своєї вини має надати відповідач. Згідно частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Отже, виходячи із наведеного, суд вважає, що саме відповідач як балансоутримувач багатоквартирного будинку та відповідно до умов договору повинен нести відповідальність за спричинення шкоди власникові квартири у будинку. З огляду на викладене, вбачається, що відбувалось неодноразове залиття квартири [ADDRESS] атмосферними водами з причини протікання покрівлі даху багатоквартирного будинку [ADDRESS] , що підтверджується матеріалами справи. Верховний Суд в постанові від 21.02.2018 року у справі №381/1957/15 висловив правову позицію, що аналогічні спірним правовідносини є деліктними. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Окрім того, відповідно до правової позиції Верховного Суду, висловленої у постанові від 23 грудня 2020 року у справі №666/213/16-ц відповідальність за завдану позивачам майнову шкоду внаслідок залиття їх квартир з причини неналежного стану даху будинку несе балансоутримувач житлового будинку та виконавець послуг з утримання будинку та прибудинкової території. Із врахуванням наведеного та з огляду на визначені цивільним процесуальним законодавством принципи змагальності й диспозитивності саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності їх вини в завданні шкоди позивачу. Суд вважає, що відповідачем не доведено, що шкода, заподіяна позивачу внаслідок залиття квартири, заподіяна не з його вини. Оскільки відповідач ПП «Східний масив» є виконавцем послуг з утримання будинку і прибудинкової території, то саме він зобов`язаний утримувати в належному технічному стані вказаний житловий будинок і проводити його поточний ремонт, в тому числі поточний ремонт покриття житлового будинку [ADDRESS] . Судом встановлено, що технічний стан будинку не підтримувався у належному стані, що підтвердили свідки в судовому засіданні. Матеріали справи не містять належних і допустимих доказів повноцінного виконання зобов`язань відповідачем по утриманню будинку, зокрема, ремонту покриття житлового будинку. Документально та свідченнями очевидців-свідків у справі підтверджено, що квартира позивача систематично заливалась через незадовільний стан покрівлі будинку, що призвело до пошкодження внутрішнього оздоблення квартири, у зв`язку з цим позивачу спричинена майнова шкода, яка підлягає відшкодуванню за рахунок відповідача. Окрім того, як вказала експерт, яка допитана в судовому засіданні, у випадку проведення балансоутримовачем будинку своєчасних поточних ремонтів, залиття квартири можна було б уникнути. Таким чином, позивачем доведено, а відповідачем не спростовано факт завдання шкоди позивачу в результаті залиття її квартири через незадовільний стан покрівлі будинку, невиконання відповідачем взятих на себе зобов`язань та бездіяльність, яка пов`язана із не проведенням своєчасних поточних ремонтів покрівлі будинку, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, тому суд приходить до висновку, що відповідальність за завдану позивачу майнову шкоду внаслідок залиття її квартири з причини неналежного утримання даху будинку несе ПП «Східний масив». Досліджені судом докази та встановлені фактичні обставини справи належним чином підтверджують факт спричинення шкоди позивачу, внаслідок бездіяльності ПП «Східний масив» щодо несвоєчасного проведення ремонтних робіт покрівлі будинку та в повній мірі дають підстави вважати, що між шкодою та діями ПП «Східний масив» є безпосередній причинний зв`язок. Отже, в даному випадку наявні всі необхідні елементи складу цивільного правопорушення, що свідчить про можливість настання цивільно-правової відповідальність відповідача у справі, а тому матеріальна шкода, заподіяна майну позивачу підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Враховуючи вказане, суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі в частині стягнення із приватного підприємства «Східний масив» в користь [PERSON] 34849гривень грошового відшкодування завданої матеріальної шкоди суми, яка визначена висновком судової будівельно-технічної експертизи, яку суд вважає обгрунтовнаою та доведеною, а також витрати в сумі 1280 гривень сплаченого позивачем судового збору та 6006 гривень понесених витрат на оплату судової будівельно-технічної експертизи. З приводу відшкодування моральної шкоди суд зазначає наступне. Так, [PERSON] оцінює моральну шкоду, спричинену їй залиттям квартири у розмірі 20000 грн., мотивуючи тим, що неправомірні дії відповідача призвели до душевних страждань позивача та стану постійного стресу, порушення звичних комфортних умов проживання останньої та членів її сім`ї. Вказує, що у даній квартирі проживає її онучка [PERSON] , [INFO] , яка змушена проживати у даній аварійній квартирі, яка кожен раз в місцях затоплення покривається небезпечним грибком, спори грибка знаходяться в повітрі квартири негативно відображаються на її здоров`ї: вона часто стала хворіти бронхітами, що спричиняє позивачу душевні страждання. Зазначає, що у зв`язку із протіканням у її квартиру вологи через невідремонтовану покрівлю будинку вона повинна докладати зусиль для нормалізації свого життя та побуту. Статтею 23 Цивільного кодексу України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я тощо. Згідно п.3 ч.2 ст.23 Цивільного кодексу України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Відповідно до статті 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями або бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. При цьому у відповідності до абзацу 2 пункту 5 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року №4, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Враховуючи тривалість вимушених змін у житті позивача та її сім`ї, тривале знаходження в стані стресу та зниження якості проживання, небажання відповідача добровільно відшкодувати завдану шкоду, з огляду на те, що позивачем доведено, що вона зазнала душевних страждань у зв`язку з пошкодженям її майна,а саме залиття квартири через незадовільний стан покрівлі, а також доведено наявність причинно-наслідкового зв`язку між бездіяльністю ПП «Східний масив», яка полягала у не проведенні вчасного ремонту покрівлі будинку та наслідками у вигляді пошкодження майна [PERSON] , що потягло за собою душевні страждання позивача, виходячи з вимог розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що в рахунок відшкодування моральної шкоди достатнім і необхідним буде стягнення з ПП «Східний масив» на користь [PERSON] моральної шкоди у розмірі 5000,00 грн., таким чином, частково задовольнивши позовні вимоги в частині стягнення моральної шкоди. Згідно ч.1\~ст.133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч.2\~ст.133 ЦПК України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог\~ст.141 ЦПК України, а саме у разі задоволення позову з відповідача на користь позивача стягуються судові витрати. Відповідно до\~ст.141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягають стягненню сума сплаченого позивачем судового збору та понесені витрати на оплату судової будівельно-технічної експертизи.

Outcome: partial