Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача Комунального підприємства «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер Полтавської обласної ради» про визнання незаконними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності. В позовній заяві посилалась на те, що з 2003 року працює лікарем-дерматовенерологом диспансерного відділення у Комунальному підприємстві «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер Полтавської обласної ради». З початку вересня 2019 року керівництво підприємства, на її думку, з особистих мотивів почало її переслідувати, проводити щодо неї службові розслідування. 11 вересня 2019 року КП «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер Полтавської обласної ради» винесено наказ №39-ОД, 01 листопада 2019 року винесено наказ №46-ОД, якими [PERSON] оголошено догани. Наказом від 11 вересня 2019 року догана оголошена за невиконання нею обов`язку, який вона не повинна була виконувати під час лікування пацієнтки [PERSON] , [INFO], її дії чи бездіяльність не могли бути у причинному зв`язку зі скаргою пацієнта. Наказом від 01 листопада 2019 року №46-ОД їй оголошена догана, хоча проведеним службовим розслідуванням не встановлено факту її винного невиконання або неналежного виконання трудових обов`язків під час лікування пацієнтки [PERSON] . Будь-яких порушень трудової дисципліни чи своїх обов`язків вона не допускала, свої обов`язки виконувала належним чином. Факт протиправного винного невиконання або неналежного виконання нею трудових обов`язків не встановлений. Крім того, під час притягнення її до відповідальності відповідачем також порушено вимоги ч.3 ст.149 КЗпП України щодо врахування ступеня тяжкості вчиненого проступку, заподіяної ним шкоди, обставин, за яких вчинено проступок, і попередньої роботи працівника. Тому позивач просила суд визнати незаконними та скасувати наказ №39-ОД від 01 листопада 2019 року та наказ №46-ОД від 01 листопада 2019 року Комунального підприємства «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер Полтавської обласної ради» в частині притягнення її до дисциплінарної відповідальності. Ухвалою судді Київського районного суду м.Полтави від 21 грудня 2019 року відкрито провадження у справі, яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Заперечення від сторін проти розгляду справи у спрощеному позовному провадженні суду не надходили. Відповідач КП «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер ПОР» відзив на позов не надав. Надав письмове пояснення по суті справи, у якому проти позову заперечив. Зазначив, що протягом 2019 року лікар-дерматовенеролог диспансерного відділення КП «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер ПОР» [PERSON] була двічі притягнута до дисциплінарної відповідальності в формі догани у відповідності до наказів головного лікаря від 11 вересня 2019 року №39-ОД та від 01 листопада 2019 року №49-ОД. Підставами для винесення дисциплінарних стягнень стали комісійні службові розслідування, проведені у відповідності до наказів головного лікаря. Службовими розслідуваннями встановлено неналежне виконання лікарем диспансерного відділення КП «Полтавський ОКШВД» Лаврушко С.І. посадових завдань та обов`язків, фальсифікацію нею даних лабораторного обстеження. Тому відповідач просив суд відмовити в задоволенні позову [PERSON] до КП «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер ПОР». Ухвалою суду від 27 січня 2020 року задоволено клопотання позивача [PERSON] про витребування доказів, витребувано у відповідача у Комунального підприємства «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер Полтавської обласної ради» про визнання незаконними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності докази, а саме: копії наказів про призначення, висновків (актів) та всіх матеріалів службових розслідувань, на підставі яких винесено наказ № 39-ОД від 11.09.2019 та наказ № 46-ОД від 01.11.2019; копію трудової книжки [PERSON] , а також для огляду в судовому засіданні оригінал посадової інструкції лікаря-дерматовенеролога диспансерного відділення станом на 2019 рік. Також вказаною ухвалою задоволено клопотання позивача про виклик та допит свідків [PERSON] та [PERSON] (а.с.87) В судовому засіданні 21 липня 2020 року судом також задоволено клопотання позивача про залучення до матеріалів справи письмових доказів та клопотання представника відповідача про огляд в судовому засіданні медичної документації. Інші заяви та клопотання сторонами суду не подавалися. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позов підтримали в повному обсязі та просили задовольнити. При цьому посилались на обставини, викладені у позовній заяві. Зазначали, що підстави для притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності були відсутні. Притягнення її до відповідальності відбулося з порушенням вимог закону. Тому просили скасувати наказ № 39-ОД від 11.09.2019 та наказ № 46-ОД від 01.11.2019 про оголошення позивачу догани. Представники відповідача [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечували. Зазначили, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарних проступків у повній відповідності до вимог закону. Наполягали на відсутності підстав для скасування наказів про оголошення догани [PERSON] . Тому в задоволенні позову просили відмовити. Суд, заслухавши учасників справи та їхніх представників, дослідивши докази у справі, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] з 18 вересня 2003 ркоу працює на посаді лікаря-дерматовенеролога Полтавського обласного шкірвендиспансера, Комунального некомерційного підприємства «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер Полтавської обласної ради», Комунального підприємства «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер Полтавської обласної ради», що підтверджується даними дублікату трудової книжки [PERSON] серії [NUMBER] (а.с.140-156). Наказом Комунального підприємства «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер Полтавської обласної ради» від 11 вересня 2019 року №39-од «Про накладення дисциплінарних стягнень» за порушення трудової дисципліни лікарем диспансерного відділення [PERSON] , яке виразилося в неналежному виконанні службових обов`язків і порушенні пунктів 8, 9 розділу ІУ Порядку здійснення фармаконагляду, затвердженого наказом МОЗ України від 27.12.2006 року № 898, що призвело до породження справедливих скарг та нарікань пацієнтів, лікарю диспансерного відділення [PERSON] оголошено догану (а.с.8-10). Як вбачається з вказаного наказу, 29 серпня 2019 року на гарячу лінію Департаменту охорони здоров`я ОДА звернулася громадянка [PERSON] зі скаргою на якість лікування її дитини [PERSON] лікарем [PERSON] . За дорученням ДОЗ Полтавської ОДА у відповідності до наказу головного лікаря КП «Полтавський ОШВД» від 04.09.2019 року №38-од проведено службове розслідування звернення на гарячу лінію Департаменту охорони здоров`я громадянки [PERSON] . В результаті службового розслідування встановлено, що лікар [PERSON] допустила неправильне призначення препарату «Антраль» дитині віком 1 рік 7 місяців, не звернула увагу на інформацію в інструкції про те, що препарат не застосовується дітям віком до 4 років. Лікар [PERSON] , отримавши інформацію про імовірну побічну дію препарату «Антраль» не з`ясувала, коли саме відбулася ця побічна дія, не поточнила факт звертання матері з цього приводу до педіатра чи іншого фахівця, адміністрацію закладу про даний факт не повідомила, карту-повідомлення про побічну реакцію (ПР) та/або відсутність ефективності (ВЕ) лікарського закладу (ЛЗ) при його медичному застосуванні - форма №173/о не склала, чим порушила пункти 8, 9 розділу ІУ Порядку здійснення фармаконагляду, затвердженого наказом МОЗ України від 27.12.2006 року № 898 «Про затвердження Порядку здійснення фармаконагляду», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 січня 2007 року за №73/13340. Також, як зазначено у вказаному наказі, як лікарем [PERSON] , так і лікарем [PERSON] були порушені рекомендовані терміни лікування хворих на мікроспорію, які визначені «Протоколом надання медичної допомоги хворим на мікози (мікроспорію)», затвердженим наказом МОЗ України від 08.05.2009 року №312 «Про затвердження клінічних протоколів надання медичної допомоги хворим на дерматовенерологічні захворювання». Відповідно до розділу ІУ Посадової інструкції лікаря-дерматовенеролога диспансерного відділення Полтавського обласного клінічного шкірно-венерологічного диспансеру, затвердженої Головним лікарем Полтавського ОШКВД [PERSON]. 30.11.2016 року, лікар-дерматовенеролог диспансерного відділення ПОКШВД несе відповідальність за: 4.1. невиконання або неналежне виконання посадових завдань та обов`язків, планів роботи та доручень головного лікаря ПОКШВД та завідувача диспансерним відділенням; 4.5. породження справедливих скарг та нарікань пацієнтів. З наведеного вбачається, що наказ Комунального підприємства «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер Полтавської обласної ради» від 11 вересня 2019 року №39-од «Про накладення дисциплінарних стягнень» винесено на підставі результатів службового розслідування, призначеного наказом від 04 вересня 2019 року №38-од «Про проведення службового розслідування» для розслідування звернення на гарячу лінію Департаменту охорони здоров`я Полтавської обласної державної адміністрації громадянки [PERSON] (а.с.113). Результати службового розслідування комісією викладені у довідці службового розслідування звернення на гарячу лінію Департаменту охорони здоров`я громадянки [PERSON] від 09 вересня 2019 року (а.с.114-117). Як встановлено службовим розслідуванням, лікування та диспансерне спостереження пацієнтки [PERSON] продовжувалося впродовж 2 місяців лікарем [PERSON] , в подальшому впродовж ще 3 місяців - лікарем [PERSON] . Лікар [PERSON] допустила неправильне призначення препарату «Антраль» дитині 1 рік 7 місяців, не звернула увагу на інформацію в інструкції про те, що препарат не застосовується дітям віком до 4 років. Лікар [PERSON] , отримавши інформацію про імовірну побічну дію препарату «Антраль», не з`ясувала коли саме відбулася ця побічна дія, не поточила факт звертання матері з цього приводу до педіатра чи іншого фахівця, адміністрацію закладу про даний факт не повідомила, карту-повідомлення про побічну реакцію (ПР) та/або відсутність ефективності (ВЕ) лікарського закладу (ЛЗ) при його медичному застосуванні - форма №173/о не склала, чим порушила пункти 8, 9 розділу ІУ Порядку здійснення фармаконагляду, затвердженого наказом МОЗ України від 27.12.2006 року № 898 «Про затвердження Порядку здійснення фармаконагляду», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 січня 2007 року за №73/13340. На даний час, враховуючи відсутність достовірних даних про обставини виникнення імовірної побічної реакції лікарського засобу, вказати з чим було пов`язане блювання у дитини [PERSON] , на яке посилалась мати, а саме: з прийомом препарату «Анталь», з прийомом інших препаратів - «Грізефульвін», «Бревелак», з дієтичними порушеннями чи будь-якими іншими причинами неможливо. Тривалість лікування хворих на мікроспорію волосяної частини голови визначена «Протоколом надання медичної допомоги хворим на мікози (мікроспорію)», затвердженим наказом МОЗ України від 08 травня 2009 року№312 «Про затвердження клінічних протоколів надання медичної допомоги хворим на дерматовенерологічні захворювання» і складає від 4 до 12 тижнів, таким чином рекомендовані терміни лікування були порушені як лікарем [PERSON] , так і лікарем [PERSON] . Члени комісії вбачають в діях лікарів-дерматовенерологів [PERSON] та [PERSON] порушення посадової інструкції, які виразилися в неналежному виконанні посадових завдань (порушення діючої інструкції по використанню препарату «Антраль» лікарем [PERSON] , порушення п.п. 8, 9 Порядку здійснення фармаконагляду , затвердженого наказом МОЗ України від 27.12.2006 року №898 лікарем [PERSON] ), що призвело до породження справедливих скарг та нарікань пацієнтів, на підставі чого пропонують застосувати до лікарів-дерматовенерологів [PERSON] та [PERSON] дисциплінарні стягнення відповідно до вимог КЗпП України. Не погоджуючись з наказом про притягнення її до дисциплінарної відповідальності, в той же час позивач не оскаржила результати службового розслідування. Зазначаючи, що блювання малолітньої дитини [PERSON] було наслідком не побічної реакції, а було наслідком токсичної дії ліків внаслідок призначення не за віком, передозування та перевищення максимально допустимих доз, позивач доказів на підтвердження даної обставини до матеріалів справи не надала. Зокрема, як вбачається з вказаної вище довідки службового розслідування звернення на гарячу лінію Департаменту охорони здоров`я громадянки [PERSON] від 09 вересня 2019 року, блювання дитини могло бути пов`язане не тільки з прийомом препарату «Анталь», а і з прийомом інших препаратів - «Грізефульвін», «Бревелак» чи з дієтичними порушеннями чи будь-якими іншими причинами. Як передбачено пунктом 8 розділу ІУ Порядку здійснення фармаконагляду, медичні працівники своєчасно подають до Центру карти-повідомлення про будь-які побічні реакції лікарських засобів, вакцин, туберкуліну, відсутність ефективності лікарського засобу та про НППІ у строки, визначені пунктом 9 цього розділу. Згідно п. 9 розділу ІУ Порядку здійснення фармаконагляду карта-повідомлення подається у паперовому та/або електронному вигляді. Електронна форма карти-повідомлення знаходиться за посиланням https://aisf.dec.gov.ua. Копія карти-повідомлення подається відповідальній особі з питань фармаконагляду закладу охорони здоров`я для складання звіту за формою № 69. Згідно п. 2 розділу І побічна реакція - будь-яка ненавмисна і шкідлива реакція на лікарський засіб; будь-яка ненавмисна і шкідлива реакція на вакцину, туберкулін, якщо вона спричинена чи прискорена активним компонентом (одним з інших компонентів) або пов`язана з порушеннями, що виникають у процесі виробництва вакцини, туберкуліну, включаючи пристрій для введення, що надається виробником. Наказом Комунального підприємства «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер Полтавської обласної ради» від 01 листопада 2019 року №46-од «Про накладення дисциплінарного стягнення» за порушення трудової дисципліни лікарем диспансерного відділення [PERSON] , яке виразилося в неналежному виконанні службових обов`язків (помилка в діагностиці, недостатнє знання наказів та інструкцій МОЗ України, порушення діючої Інструкції по використанню препарату «Бензилбензоат») та фальсифікації нею даних лабораторного обстеження пацієнтки на коросту, що призвело до запізнілої діагностики та погіршення перебігу хвороби пацієнтки, лікарю диспансерного відділення [PERSON] оголошено догану (а.с.11-13). Як вбачається з вказаного наказу, лікарем диспансерного відділення КП «Полтавський ОКШВД» [PERSON] була допущена помилка в діагностиці червоного плоского лишаю у пацієнтки [PERSON] . Встановлений [PERSON] діагноз: Алергічний дерматит, ускладнений вторинною інфекцією? Дерматозооноз (клінічно)? не підтверджені ні клінічними даними, ні даними лабораторного обстеження. В амбулаторній картці пацієнтки [PERSON] лікар диспансерного відділення КП «Полтавський ОКШВД» [PERSON] 17.09.2019 року допустила фальсифікацію даних лабораторного обстеженні пацієнтки на коросту, вказавши « В зішкрібі - Ac.scabiei не знайд.», що не підтверджено ні записом в журналі реєстрації лабораторних досліджень на коросту, ні самим результатом лабораторного обстеження. Лікарем диспансерного відділення КП «Полтавський ОКШВД» [PERSON] було допущено помилкове (необґрунтоване, в неіснуючій лікарській формі та без врахування протипоказань) призначення пацієнтці [PERSON] бензилбензоату. При наявності клінічної підозри на заразне захворювання шкіри у пацієнтки [PERSON] лікар КП «Полтавський ОКШВД» [PERSON] не врахувала професії пацієнтки - продавець, не передбачила ризики розповсюдження даного захворювання серед клієнтів магазину, де працює пацієнтка. Винесенню оскаржуваного наказу від 01 листопада 2019 року №49-од передувало подання 07 листопада 2019 року Головному лікарю КП «Полтавський ОКШВД» [PERSON] доповідної записки заступника головного лікаря з лікувальної роботи КП «Полтавський ОКШВД» [PERSON] , у якій він зокрема зазначив, що 02 жовтня 2019 року на стаціонарне лікування КП «Полтавський ОКШВД» була госпіталізована [PERSON] , [INFO] , працює продавчинею в ТРЦ «Київ», з приводу розповсюдженого червоного плоского лишаю, бородавчатої форми, простого подразнювального контактного дерматиту (а.с.123). Згідно доповідної записки [PERSON] з 17 вересня 2019 року по 26 вересня 2019 року лікувалася у лікаря диспансерного відділення [PERSON] з приводу алергічного дерматиту, ускладненого вторинною інфекцією, дарматозоонозу (клінічно). Зазначено, що з боку лікаря [PERSON] була допущена помилка в діагностиці червоного плоского лишаю, фальсифікації даних лабораторного обстеження та помилкове (необґрунтоване, в неіснуючій лікарській формі та без врахування протипоказань) призначення бензилбензоату. На підставі вказаної доповідної записки наказом головного лікаря Комунального підприємства «Полтавський обласний клінічний шкірно-венерологічний диспансер Полтавської обласної ради» від 07 жовтня 2019 року №43-од «Про проведення службового розслідування» створено комісію для службового розслідування помилки в діагностиці та фальсифікації даних лабораторного обстеження пацієнтки [PERSON] (а.с.124). Результати службового розслідування комісією викладені у довідці службового розслідування помилки в діагностиці та фальсифікації даних лабораторного обстеження пацієнтки [PERSON] від 10 жовтня 2019 року (а.с.130-134). Службовим розслідуванням встановлено наступне: лікарем диспансерного відділення КП «Полтавський ОКШВД» [PERSON] була допущена помилка в діагностиці червоного плоского лишаю у пацієнтки [PERSON] ; встановлений пацієнтці [PERSON] діагноз: Алергічний дерматит, ускладнений вторинною інфекцією? Дерматозооноз (клінічно)? не підтверджені ні клінічними даними, ні даними лабораторного обстеження; в амбулаторній картці пацієнтки [PERSON] лікар диспансерного відділення КП «Полтавський ОКШВД» [PERSON] 17.09.2019 року допустила фальсифікацію даних лабораторного обстеженні пацієнтки на коросту, вказавши « В зішкрібі - Ac.scabiei не знайд.», що не підтверджено ні записом в журналі реєстрації лабораторних досліджень на коросту, ні самим результатом лабораторного обстеження; лікарем диспансерного відділення КП «Полтавський ОКШВД» [PERSON] було допущено помилкове (необґрунтоване, в неіснуючій лікарській формі та без врахування протипоказань) призначення пацієнтці [PERSON] бензилбензоату; при наявності клінічної підозри на заразне захворювання шкіри у пацієнтки [PERSON] лікар КП «Полтавський ОКШВД» [PERSON] не врахувала професії пацієнтки - продавець, не передбачила ризики розповсюдження даного захворювання серед клієнтів магазину, де працює пацієнтка. Члени комісії вбачають, що лікар диспансерного відділення КП «Полтавський ОКШВД» [PERSON] в недостатній мірі знає накази та інструкції МОЗ України, має місце неналежне виконання нею посадових завдань та обов`язків, зафіксований факт фальсифікації нею даних лабораторного обстеження пацієнтки на коросту. На підставі цього члени комісії пропонують застосувати до лікаря-дерматовенеролога диспансерного відділення КП «Полтавський ОКШВД» [PERSON] дисциплінарне стягнення відповідно до вимог КЗпП України. Таким чином до відповідальності згідно з наказом від 01 листопада 2019 року №46-од позивач притягнута на підставі обставин, встановлених даними службового розслідування. Звертаючись до суду з позовом позивач посилається на те, що нею не було допущено помилки у діагностиці чи фальсифікації даних. Вказувала, що з профілактичною метою нею був призначений бензил-бензоат, який завжди призначався у вигляді 20% суспензії або емульсії, що підтверджується різними навчальними посібниками та довідниками з фармакотерапії. Зазначила, що у пацієнта [PERSON] ознак розповсюдженого червоного лишаю, бородавчатої форми не було, а були ознаки алергічного дерматиту (алерготоксичної реакції), що може спостерігатися на ранніх стадіях дерматозу, пізніше трансформуючись в одну з типових форм червоного плоского лишаю, що доведено в дослідженнях українських вчених. Нею пацієнтці не було встановлено остаточного діагнозу, було встановлено лише попередній діагноз. Інструкцію по використанню ліків нею порушено не було. Направлення на аналізи нею було надано. Лише допущено помилку у зазначенні результатів аналізу в картці пацієнтки, що не є фальсифікацією аналізу, та здійснено ненавмисно. Будь-яких наказів МОЗ нею порушено не було. Але при цьому позивачем не було оскаржено результатів службового розслідування. З досліджених у судовому засіданні доказів вбачається, що позивач притягнута до відповідальності за порушення, допущені в сфері медицини, що виразилися у неналежному оформленні медичних документів (не склала карту-повідомлення про побічну реакцію (ПР) та/або відсутність ефективності (ВЕ) лікарського закладу (ЛЗ) при його медичному застосуванні - форма №173/о, фальсифікація даних лабораторного обстеження пацієнтки), а також що виразилися в неналежному виконанні професійних обов`язків (порушення термінів лікування, помилка в діагностиці червоного плоского лишаю, помилкове призначення бензидбензоату, при наявності підозри на заразне захворювання не передбачила ризики розповсюдження даного захворювання тощо). Встановлення обставин, що мають значення для справи, вимагає спеціальних знань в сфері медицини, зокрема щодо правильності встановлення діагнозу, оформлення медичної документації, призначення лікування, відмінності токсичної дії препарату, призначеного не за віком від побічної дії препарату, тощо. Заперечення відповідача проти позовних вимог підтверджуються долученими до матеріалів справи матеріалами службових розслідувань, які на час розгляду справи позивачем не оскаржені. Позивач же на підтвердження своїх позовних вимог доказів, що спростовують вказані матеріали службових розслідувань, суду не надала. Зокрема, як передбачено ч. 1 ст. 3 ЦПК України суд призначає експертизу у справі, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, а сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Але жодна із сторін до суду з клопотаннями про призначення експертизи у справі не зверталася. Відповідно до ч.1, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України с уд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Таким чином під час розгляду справи відповідачем надано докази, що [PERSON] притягнута до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарних проступків, порушення. Позивачем зазначені обставини не спростовані. Посилання [PERSON] на те, що її не було ознайомлено з посадовою інструкцією лікаря-дерматовенеролога диспансерного відділення, що була затверджена 30 листопада 2016 року головним лікарем Полтавського ОКШВД [PERSON]., суд до уваги не бере, оскільки залучена до матеріалів справи копія зазначеної інструкції, яка містить підпис [PERSON] про ознайомлення. При цьому, як вбачається з посадової інструкції лікаря-дерматовенеролога диспансерного відділення, затвердженої головним лікарем Полтавського облшкірвендиспансеру [PERSON] 05 січня 2011 року, її розділ ІУ «Відповідальність» є цілком ідентичним з розділом ІУ посадової інструкції, затвердженої 30 листопада 2016 року. Зокрема, пункт 4.1. обох посадових інструкцій передбачає відповідальність за невиконання або неналежне виконання посадових завдань та обов`язків, планів роботи та доручень головного лікаря ПОКШВД та завідувача диспансерним відділенням, пункт 4.5. передбачає відповідальність за породження справедливих скарг та нарікань пацієнтів. Згідно ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Як вбачається з акту про відмову надання пояснень лікарем диспансерного відділення [PERSON] при проведенні службового розслідування звернення на гарячу лінію Департаменту охорони здоров`я громадянки [PERSON] від 09 вересня 2019 року (а.с.118-119), акту про відмову від дачі пояснень лікарем диспансерного відділення [PERSON] в ході проведення службового розслідування від 10 жовтня 2019 року (а.с.128-129), акту про відмову від дачі пояснень лікарем диспансерного відділення Лаврушко С .І. за результатами службового розслідування від 21 жовтня 2019 року (а.с. 135) позивач [PERSON] від дачі пояснень відмовилась. В судовому засіданні позивач підтвердила той факт, що відповідач пропонував їй надати пояснення. Зажадавши від позивача пояснення, відповідач дотримав вимог, передбачених ст. 149 КЗпП України. Відповідно до ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Згідно ст. 149 КЗпП України при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Вказані обставини відповідачем при обранні виду дисциплінарного стягнення, застосованого до позивача, враховано, за вчинення дисциплінарного проступку, в тому числі повторного, до неї застосовано більш м`яке дисциплінарне стягнення у вигляді догани. На підставі викладеного суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають. В задоволенні позову необхідно відмовити. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з відмовою в задоволенні позову понесені позивачем витрати відшкодуванню не підлягають. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed