Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася в суд з позовом до відповідача Берестечківської міської ради, третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача [PERSON] , про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Свій позов обґрунтовує тим, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина на майно, а саме: земельна ділянка згідно Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ВЛ №008687, площею 1,35 гектари, що розташована на території Берестечківської міської ради (Горішненської сільської ради). Зазначає, що вона являється спадкоємцем за законом вказаного майна. Її сестра [PERSON] проживає в Росії, відносин не підтримують. Спадщину вона не приймала, оскільки на момент смерті [PERSON] вже перебувала в Росії. Позивач вказує, що вона звернулася до нотаріуса з метою оформлення спадкових прав, однак нотаріус їй повідомив, що вона пропустила строк для прийняття спадщини. Причиною пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає, що їй не відомий порядок оформлення спадкових прав. З врахуванням наведеного просить визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді Горохівського районного суду Волинської області від 29 вересня 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження в справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Позивач [PERSON] в підготовче засідання не з`явилася, подала суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача позовну вимогу підтримала, просила їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовну вимогу визнає. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, з невідомих суду причин. У відповідності до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України в разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст.247 ЦПК України. Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2 ст. 1220 ЦК України). Згідно з копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 02 грудня 2005 року Горішненською сільською радою Горохівського району Волинської області, [INFO] померла [PERSON] . (а.с.6). Згідно з інформацією, яка зазначена в копії довідки виданої виконавчим комітетом Берестечківської міської ради Волинської області від 13 вересня 2021 року №664, спадкодавець [PERSON] , [INFO], яка померла [INFO] до дня смерті проживала в селі Іванівка, одна та нікуди на проживання не виїжджала. Чоловік спадкодавці [PERSON] помер у [INFO] в Росії і на час смерті дружини [PERSON] шлю між ними було розірвано. Заповіт [PERSON] в Горішненській сільській раді не посвідчувався. Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є її діти: [PERSON] , та [PERSON] . Спадкоємець [PERSON] вступила у фактичне володіння майном до шести місяців шляхом сплати земельного податку в 2004-2005 роках. (а.с.7). Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України. Відповідно до інформаційних довідок зі спадкового реєстру №66667971, №66667981, від 30 вересня 2021 року наданих Горохівською державною нотаріальною конторою Волинської області, спадкова справа після смерті [PERSON] , у спадковому реєстрі інформація відсутня, а також заповіт - відсутній. Частинами 1 та 2 статті 1269 ЦК України, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч.3 ст.1272 ЦК України, передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду з цим позовом, позивач свої вимоги обґрунтовував тим, що вона не встигла прийняти спадщину у зв`язку з незнанням законодавства, їй не було відомо про наявність майна. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Відповідно до ч.5 ст.1268 та ч.3 ст.1296 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивач мав поважну причину у не своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини. Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст.3 ЦК України). Водночас, відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. Враховуючи вищенаведене, ст.ст.3, 1268-1272 ЦК України,

Outcome: approved