Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-17 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Кремінського районного суду Луганської області з вказаним позовом в якому зазначила, що директором КЗ «Красноріченський ліцей» Красноріченської селищної ради Луганської області був виданий наказ № 35-ОД від 18.03.2021р., згідно якого до неї було застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді догани за нібито невиконання службових обов`язків та порушення субординації. Позивач вважає, що зазначений наказ є незаконним, з огляду на наступне. Так, права та обов`язки позивача, як кухаря, встановлені «Робочою інструкцією № 5» від 04.01.2021. В той же час, у наказі не зазначено в чому саме полягало невиконання позивачем службових обов`язків, а лише вказано, що позивач нібито залучала завгоспа [PERSON] до видачі приготовлених страв, але вона не могла залучити зазначену особу до виконання своїх обов`язків, позаяк не має для цього владних повноважень за своєю посадою, оскільки згідно п. 1.3 інструкції позивач безпосередньо підпорядкована саме завгоспу. На її переконання добровільна допомога інших працівників, з метою пришвидшення обслуговування учнів, не може вважатись їх «залученням». Така допомога знадобилася та була зумовлена неналежною організацією праці, про що й зазначається у тексті наказу та браком трудових і матеріальних ресурсів, що призводить до систематичних затримок з харчуванням учнів, а вирішення цих питань не входить до її компетенції, а є обов`язком керівництва закладу. Крім того, діюче законодавство не містить такої підстави накладення стягнення як «порушення субординації» щодо посади, яку займає позивач. Право особи звертатись з питань захисту своїх прав до будь-якого органу влади гарантоване ст. 40 Конституції України, а тому її звернення до посадової особи органу місцевого самоврядування не може вважатись порушення трудової дисципліни. До того ж, право повідомляти про недоліки у діяльності закладу передбачено п. 3.2 інструкції. Також у наказі міститься посилання на нібито порушення нею п. 2.12 інструкції, а саме дотримання карантинних заходів, але в самому тексті наказу взагалі не зазначається про таке порушення. За загальним змістом наказу керівник установи дішов висновку про неналежну організацію праці закладу, яка стосується її робочого місц, а тому її не можна вважати винною та накладати на неї стягнення за те, що не належить до її компетенції, а залежить насамперед від керівних органів роботодавця. Тому просить суд визнати незаконним та скасувати п. 5 наказу КЗ «Красноріченський ліцей» Красноріченської селищної ради Луганської області № 35-ОД від 18.03.2021 про оголошення їй догани. Позивач у судове засідання не з`явилася, телефоном надала заяву, в якій просила суд розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала. Представник відповідача, - директор КЗ «Красноріченський ліцей» Красноріченської селищної ради Луганської області телефоном просила суд розглядати справи за відсутності представника навчального закладу та посилалася на розсуд суду. Будь яких документів щодо обгрунтованості накладення стягнення на робітника не надала. Суд, розглянувши цивільну справу в межах заявлених позовних вимог, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши та оцінивши за своїм внутрішнім переконанням всі надані докази як окремо, так і в їх сукупності, дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що згідно наказу директора Комунального закладу «Красноріченський ліцей» Чекмарьової Л. № 35-ОД від 18.03.2021 «Про порушення посадової інструкції кухарем Бараниківської гімназії КЗ «Красноріченський ліцей» на позивачу за невиконання посадових обов`язків (п.п. 2.2, 2.12) та порушення субординації було оголошено догану (а.с. 2). Відповідно до ст. 139 Кодексу законів про працю України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Згідно ст. 147 Кодексу законів про працю України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Разом з тим, саме на роботодавця покладається обов`язок доказування фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, з яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена провина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Згідно із нормами чинного законодавства про працю діє принцип презумпції невинуватості. Тобто не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість. Принцип презумпції невинуватості випливає із змісту ст. 138 Кодексу законів про працю України, яка передбачає обов`язок роботодавця доводити наявність умов, серед них і вина працівника, для притягнення такого працівника до матеріальної відповідальності. Перед тим як ухвалювати рішення про застосування до працівника догани, роботодавець має провести розслідування та зібрати достатньо доказів, які свідчили б про факт вчинення працівником дисциплінарного проступку. Такими доказами можуть слугувати різноманітні документи: доповідні записки інших працівників; письмові свідчення свідків; повідомлення державних органів, що здійснюють контроль і нагляд за додержанням законодавства, зокрема у сфері використання найманої праці; висновки фахівців; письмові пояснення самих порушників тощо. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру та заходом дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Підставою застосування догани є вчинення працівником дисциплінарного проступку. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Відтак, виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягненні працівника до даного виду відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущеного працівником невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків. Зазначене узгоджується з постановою Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17. Окрім цього, постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.12.1992 № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо. Відповідно до ч.1-4 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Так, зі змісту наказу вбачається, що 04.03.2021 в Бараниківській гімназії КЗ «Красноріченський ліцей» кухар [PERSON] при видачі приготовлених страв для сніданку учням закладу залучила завгоспа [PERSON] . В посадових обвязках [PERSON] видача приготовлених страв не передбачена, це входить до обов`язків кухаря [PERSON] . Під час видачі страв в їдальні була присутня сестра медична [PERSON] . При прийомі їжі у учня 4-го класу не виявилося банану, про що засвідчила класний керівник [PERSON] , яка попросила [PERSON] видати банан учню, однак остання пояснила, що додатково надати не може, бо всі банани було видано учням. Про цей випадок було сповіщено завідувача філії [PERSON] , бракеражну комісію у складі: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які стверджували, що розставили страви за кількістю учнів. Під час вивішування залишків їжі знайшли надкушений банан. [PERSON] обурена звинуваченнями в недостачі банану звернулася до старости [PERSON] про те, що її звинувачують несправедливо, тим самим [PERSON] порушила субординацію, до керівника закладу з приводу скандальної ситуації не звернулася. В свою чергу староста [PERSON] не поставив керівництво закладу про звернення кухаря. Інформація про випадок стала відома за межами закладу. Аналізуючи цей випадок та спостерігаючи за розвитком подій прослідковується нераціональна організація прийому їжі, не дотримання посадових обов`язків кухарем, завгоспом, медичною сестрою, неадекватна поведінка кухаря на зауваження завідувача філії [PERSON] та членів комісії тощо. В наказі міститься посилання на те, що [PERSON] були порушені п.п. 2.2, 2.12 Робочої інструкції № 5 від 04.01.2021. В той же час, зі змісту зазначених пунктів вбачається, що кухар обслуговує учнів у їдальні під час перерв, видає приготовлені страви. З метою запобігання поширенню короно вірусної хвороби (Covid-19) всім учасникам освітнього процесу необхідно дотримуватися проти епідеміологічних вимог і рекомендацій МОН та МОЗ України щодо особливостей організації освітнього процесу в закладах освіти під час карантину (а.с. 3). Наведена описова частина наказу не містить визначення, який саме дисциплінарний проступок вчинила позивач, в наказі не зазначено конкретних обставин, за яких вчинено проступок, зокрема, в чому саме проявилося невиконання посадових обов`язків [PERSON] , що стало приводом до застосування догани; чи могли встановлені обставини бути підставою для застосування стягнення у вигляді догани згідно КЗпП України. Зазначене формулювання наказу унеможливлює встановлення з його тексту даних щодо винуватості робітника, ступеню тяжкості вчиненого проступку, заподіяної ним шкоди, а також даних щодо додержання директором КЗ «Красноріченський ліцей» порядку застосування дисциплінарного стягнення. Вказані обставини відображають формальний підхід відповідача до процедури накладення дисциплінарного стягнення, визначеної законом. Тим самим, оскаржуваний наказ не містить посилання на норму закону, яку порушено робітницею, і як наслідок не доведено наявності складу дисциплінарного проступку в діях [PERSON] , що на переконанння суду виключає її відповідальність. З огляду на це, суд, оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності, дійшов висновку про недоведеність вини позивача у неналежному виконанні своїх посадових обов`язків та факту вчинення нею дисциплінарного проступку, а тому вважає, що оскаржуваний наказ винесено з порушенням вимог законодавства України про працю, в зв`язку з чим наявні підстави для його скасування в частині накладення дисциплінарного стягнення на позивача. Оскільки сплата судового збору була відстрочена ухвалою судді від 14.06.2021 до ухвалення рішення у справі, а суд дійшов висновку про необхідність повного задоволення позову, суд,

Outcome: approved