Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до Черкасько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , терміном на три місяці. В обгрунтування позову позивач посилається на те, що згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯК №510574 від 13.01.2010, виданого на підставі рішення ХLVIII сесії V скликання Черкасько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області від 07 серпня 2008 року, земельна ділянка площею 0,1572га (кадастровий номер: 6322083001:00:000:2471) для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: [ADDRESS] належить [PERSON] . Акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власностi на землю та на право постiйного користування землею, договорiв оренди землi за № 011069З000З2. [PERSON] є її матір`ю, що підтверджується свідоцтвом про народження серія [NUMBER] , за актовим записом № 6. Після укладення шлюбу вона змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серія [NUMBER] від 06.11.1973 року, актовий запис № 40. [PERSON] померла [INFO] , згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 30.11.2009,виданого відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції за актовим записом № 16252. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки площею 0,1572 га (кадастровий номер:6322083001:00:000:2471) для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, шо розташована за адресою: [ADDRESS] . Однак, вона не звернулася протягом 6-ти місяців після смерті матері до державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як не знала про існування спадкового майна. При здійсненні прибирання будинку матері, нею в старих документах було виявлено вищевказаний державний акт, про існування якого їй раніше нічого відомо не було. Приватний нотаріус Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. відмовила їй у вчиненні нотаріальної дії, посилаючись на те, що згідно ст.1270 ЦК України встановлюється строк для прийняття спадщини в строк шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини. Згідно ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець на протязі строку, встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається неприйнявшим її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини. На підставі п.9 ст.49 Закону України « Про нотаріат», глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на її ім`я, після смерті [PERSON] - відмовлено. Після смерті спадкодавця відкрилась спадщина, однак вона не звернулася в шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, вважаючи, що має право на прийняття спадщини в будь-який час. На даний час постало питання про оформлення спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже віднесення будь-яких обставин до поважних є оціночним та таким, що безпосередньо належить до волі суду та його оцінки. Відповідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець пропустив строк на прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, тому вонапросить суд вважати причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними та визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини терміном на три місяці. 12 травня 2020 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області позовну заяву було залишено без руху на надано позивачу строк для усунення недоліків в позовній заяві. 20 травня 2020 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області було відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на на 09 годин 00 хвилин на 19 червня 2020 року. 19 червня 2020 року ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду на 19 червня 2020 року на 10 годин 30 хвилин. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала повністю, просила їх задовольнити та справу розглядати за її відсутності. Відповідач представник Черкасько-Лозівської сільської ради в судове засідання не з`явився, надав суду заяву в якій просить вирішити спір на розсуд суду та справу розглядати без присутності представника сільської ради. Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають ті обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Однак, згідно ст.82 ЦПК України, підставою для звільнення від доказування є обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набуло законної сили, які не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Як вбачається з матеріалів справи, державний акт на право власності на земельну ділянку серія ЯК №510574 від 13.01.2010, виданий на підставі рішення ХLVIII сесії V скликання Черкасько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області від 07 серпня 2008 року, на земельну ділянку площею 0,1572га (кадастровий номер: 6322083001:00:000:2471) для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: [ADDRESS] , належить [PERSON] . Акт зареєстровано в Книзі записів реєстрації державних актів на право власностi на землю та на право постiйного користування землею, договорiв оренди землi за № 011069З000З2. Згідно свідоцтва про народження позивача серія [NUMBER] , за актовим записом № 6, її батьками є: мати [PERSON] та батько [PERSON] . Після укладення шлюбу позивач змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] , згідно свідоцтва про укладення шлюбу серія [NUMBER] від 06.11.1973 року, за актовим записом № 40. [PERSON] померла [INFO] , згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 30.11.2009,виданого відділом реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, за актовим записом № 16252. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді земельної ділянки площею 0,1572 га (кадастровий номер:6322083001:00:000:2471) для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, шо розташована за адресою: [ADDRESS] . Позивач в установленний законом строк не звернулася протягом 6-ти місяців після смерті матері до державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, посилаючись на те, що вона не знала про існування спадкового майна. При здійсненні прибирання будинку матері, в старих документах знайшла вищевказаний державний акт, про існування якого їй раніше нічого відомо не було. Згідно повідомлення приватного нотаріуса Дергачівського районного нотаріального округу Харківської області Коробець О.М. від 24 квітня 2020 року за № 104/01-16, позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, посилаючись на те, що згідно ст.1270 ЦК України встановлюється строк для прийняття спадщини в строк шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини. Згідно ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець на протязі строку, встановленого ст.1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається неприйнявшим її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може встановити йому додатковий строк для прийняття спадщини. На підставі п.9 ст.49 Закону України « Про нотаріат», глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я [PERSON] , після смерті матері [PERSON] - відмовлено. Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до частин 1, 2 ст. 1269 ЦК України, чинної на момент відкриття спадщини, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно зазначеної вище Постанови Пленуму Верховного Суду України поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Обставини, на які посилається позивач як на підстави пропуску встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] , заслуговують на увагу та на думку суду є поважними причинами. Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлої матері [PERSON] пропущений з поважних причин, визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а тому позовні вимоги є обґрунтованими, законними, та такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення суду приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу. На підставі ст. 1270,1272 ЦК України,

Outcome: approved