Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернулася в суд з позовом до Бершадської міської ради Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Позов обгрунтовує тим, що [INFO] в м. Бершадь помер її дід [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина на належне йому майно: житловий будинок з господарськими будівлями, що розташований в [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~ [PERSON] являється онукою померлого [PERSON] і його спадкоємицею за заповітом. \~ \~ \~ \~На момент смерті діда вона проживала окремо від нього і спадщину в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України не прийняла. \~ \~ \~ \~Вказує, що нещодавно, упорядковуючи документи, вона знайшла заповіт діда вчиненого на її ім`я і про існування якого їй не було відомо. \~ \~ \~ \~Відтак, про існування заповіту на її ім`я вона дізналася після пропущення строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України. \~ \~ \~ \~Позивачка зазначає, що не звернулася у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про існування заповіту, а нотаріус не повідомив спадкоємця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини, тому вважає поважною причиною пропуску такого строку. \~ \~ \~ \~В зв`язку з цим просить визначити їй як спадкоємцю за заповітом додатковий тримісячний строк, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] подала до суду письмову заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи у її відсутність. \~ \~ \~ \~Представник відповідача міський голова В.Драган подав до суду письмові заяви про розгляд справи у відсутність представника позивача, позов визнав. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. \~ \~ \~ \~Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі. \~ \~ \~ \~Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що [INFO] помер дід позивачки [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] від 28.01.2020 року. \~ \~ \~ \~Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно: житловий будинок з господарськими будівлями, розташований в [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~ [PERSON] є спадкоємицею за заповітом на спадкове майно, що залишилося після смерті [PERSON] (що підтверджується копією заповіту від 20.10.2016 року, зареєстрованого в реєстрі № 889; витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 59677997) про існування якого їй стало відомо нещодавно. \~ \~ \~ \~Відтак, про існування заповіту на її ім`я, [PERSON] дізналася після пропущення строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України. \~ \~ \~ \~Позивачка, посилаючись на те, що не звернулася у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини та не знала про існування заповіту, вважає поважною причиною пропуск такого строку. Крім того, нотаріус не повідомив спадкоємця про необхідність подачі заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). \~ \~ \~ \~Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). \~ \~ \~ \~Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. \~ \~ \~ \~Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. \~ \~ \~ \~З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. \~ \~ \~ \~Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. \~ \~ \~ \~Враховуючи, що позивач на час відкриття спадщини не проживала із спадкодавцем, про наявність заповіту складеного на її користь дізналася поза межами строку, передбаченого частиною першою статті 1270 ЦК України, а також за відсутності повідомлення спадкоємця за заповітом [PERSON] у відповідності до вимог ст. 63 ЗУ «Про нотаріат» про відкриття спадщини, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідач позовні вимоги визнає, тому відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи не підлягають доказуванню, якщо суд не має обгрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. \~ \~ \~ \~У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ч. 4 ст. 206 ЦПК України). \~ \~ \~ \~За таких обставин, суд приходить до висновку про задоволення позову. \~ \~ \~ \~На підставі викладеного,

Outcome: approved