Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-03 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача [PERSON] , уточненим в ході розгляду справи, та просила усунути їй перешкоди у користуванні житлом шляхом вселення до квартири [ADDRESS] , посилаючись на те, що у 1998 році вона продала двокімнатну квартиру за адресою [ADDRESS] та проживала разом з донькою [PERSON] за адресою [ADDRESS] . Квартира [ADDRESS] була придбана за її кошти та за кошти її колишнього чоловіка, а в подальшому подарована їх доньці [PERSON] . На момент укладення договору дарування між сторонами існувала домовленість щодо проживання позивача у спірній квартирі та в майбутньому переоформлення квартири на позивача, у зв`язку з чим позивач за власні кошти зробила у ній ремонт, придбала до неї меблі та побутову техніку, самостійно несла витрати по утриманню та експлуатації квартири. З 2009 року донька позивача [PERSON] почала проживати за іншою адресою зі співмешканцем і її відносини з позивачем почали погіршуватися, а згодом взагалі припинилися. На початку травня 2016 року позивачу зателефонувала її донька [PERSON] та запропонувала залишити спірну квартиру, проте позивач відмовила у цьому, оскільки вже виплатила доньці усі кошти, та попросила доньку виконати домовленість та переоформити право власності на квартиру на позивача. 19.05.2016 після повернення з поліклініки позивач не змогла потрапити до спірної квартири, оскільки двері були зрізані автогеном, а сторонні особи встановлювали інші вхідні двері з іншими замками, до квартири її не допустили. На підставі викладеного з урахуванням уточнень позивач просить суд усунути їй перешкоди у користуванні житлом шляхом вселення до квартири [ADDRESS] . Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 11.11.2016 у вказаній справі відкрито провадження, справу призначено до розгляду під головуванням судді Шумейко О.І. 23.01.2017 до спільного розгляду із первісним позовом прийнято зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа: [PERSON] про визнання особи такою, що втратила право користування квартирою [ADDRESS] , уточненим в процесі розгляду справи, в якому [PERSON] вказує, що на даний час він є єдиним власником спірної квартири згідно договору дарування укладеного з його матір`ю [PERSON] , [PERSON] дозволу на користування його власністю позивачу не надавав, у зв`язку з чим [PERSON] втратила право користування спірною квартирою. Натомість [PERSON] будучи зареєстрованою у вказаній квартирі, не будучи членом сім`ї власника квартири, порушує його право власності на належне йому майно. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 10.04.2017 визначено головуючого суддю Камбулова Д.Г. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 16.05.2017 визначено головуючого суддю Васалатія К.А. 02.10.2017 до розгляду було прийнято уточнену позовну заяву [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про витребування майна та усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення до житлового приміщення. Відповідно до розпорядження в.о. керівника апарату Оболонського районного суду м. Києва Зірник О.О. №103 від 07.08.2019 призначено повторний автоматичний розподіл справ у зв`язку з відстороненням судді [PERSON] від здійснення правосуддя. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 07.08.2019 визначено головуючого суддю Дибу О.В. Ухвалою суду від 09.06.2020 позовну заяву позивача [PERSON] в частині вимог про витребування майна було залишено без розгляду на підставі заяви представника позивача [PERSON] - адвоката Кравченко В.П. В судове засідання позивач за первісним позовом (відповідач за зустрічним позовом) не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, в матеріалах справи містяться заяви позивача про розгляд справи за її та представника відсутності, первісні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити, у задоволенні зустрічного позову просила відмовити. Відповідач за первісним позовом (позивач за зустрічним позовом) [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, в матеріалах справи містяться заяви сторони [PERSON] про розгляд справи за його відсутності, в якій він заперечував проти задоволення первісного позову та повністю підтримав свої вимоги зустрічного позову. Відповідач за первісним позовом (третя особа за зустрічним позовом) [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином шляхом направлення поштової кореспонденції, в матеріалах справи міститься заява представника [PERSON] про розгляд справи за його та відповідача відсутності, в якій він заперечував проти задоволення первісного позову та повністю підтримав вимоги зустрічного позову. З урахуванням наявних в матеріалах справи заяв сторін, суд вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності усіх учасників процесу. Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини. Згідно свідоцтва про народження серія [NUMBER] , виданого 11.06.1992 міським відділом РАЦС м. Кишиньова, [PERSON] народилася [INFO] , її батьком записано [PERSON] , матір`ю - [PERSON] (а.с.8). Судом встановлено, на підставі договору дарування квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Руденком В.О., укладеного 12.03.2002 між МПП «Творча майстерня «Вісак» в особі директора [PERSON] (дарувальник) та [PERSON] (обдарований), остання прийняла в дар квартиру [ADDRESS] (а.с.10-11). З довідки ТОВ «Житлобуд-1» (а.с.7) убачається, що у спірній квартирі зареєстровані [PERSON] (з 20.09.2005) та [PERSON] (з 24.11.2006). Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень №77837137 від 06.01.2017 та інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №78079691 від 13.01.2017, квартира [ADDRESS] належить на праві приватної власності [PERSON] на підставі договору дарування квартири від 06.01.2017, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Худовою Ю.О., індексний номер 33370312, номер запису про право власності: 18506695 (а.с. 69,82). З матеріалів справи убачається, що [PERSON] зверталася з приводу чинення їй перешкод у проживанні за зареєстрованим місцем проживання, проте такі звернення результатів не дали. Відповідно до вимог ст.ст. 319, 321 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, що не суперечать закону. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно із ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до ст. 150 ЖК Української РСР громадяни, які мають в приватній власності квартиру, користуються нею для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд. Як вказано у Постанові Верховного Суду України від 15.05.2017 року у справі №6-2931цс16, право користування чужим майном є по суті встановленням сервітуту, у зв`язку з чим його припинення повинно відбуватися з урахуванням вимог статей 405 та 406 ЦК України як правових норм, що регулюють спірні правовідносини щодо користування чужим житлом. За приписами ст. 406 ЦК України сервітут припиняється у разі: 1) поєднання в одній особі особи, в інтересах якої встановлений сервітут, і власника майна, обтяженого сервітутом; 2) відмови від нього особи, в інтересах якої встановлений сервітут; 3) спливу строку, на який було встановлено сервітут; 4) припинення обставини, яка була підставою для встановлення сервітуту; 5) невикористання сервітуту протягом трьох років підряд; 6) смерті особи, на користь якої було встановлено особистий сервітут. Відповідно до ч. 2 ст. 64 ЖК Української РСР до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано і інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Матеріали справи не містять відомостей про те, що [PERSON] та [PERSON] проживають разом і ведуть спільне господарство. Відповідно до ч.5 ст. 403 ЦК України сервітут не позбавляє власника майна, щодо якого він встановлений, права володіння, користування та розпорядження цим майном Матеріали справи свідчать про те, що [PERSON] було встановлено сервітут на право користування спірною квартирою її колишнім власником [PERSON] . Частиною 2 ст. 406 ЦК України визначено, що сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення. З огляду на викладене, враховуючи, що [PERSON] користувалася спірним жилим приміщенням зі згоди колишнього власника під час дії сервітуту, та такі обставини, які були підставою для встановлення сервітуту, припинилися, а власник квартири має намір користуватися й розпоряджатися ним, то підстав для подальшої дії сервітуту для [PERSON] суд не убачає. Враховуючи викладене, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] , натомість приходить до висновку про наявність підстав для визнання її такою, що втратила право користування квартирою [ADDRESS] , оскільки вона не є членом сім`ї [PERSON] , будь-яких домовленостей з ним щодо її проживання у квартирі не існує і [PERSON] як власник квартири заперечує проти права проживання [PERSON] у його квартирі. За таких обставин зустрічний позов підлягає задоволенню, у задоволенні первісних позовних вимог слід відмовити у повному обсязі. Інші наявні в матеріалах справи докази висновків суду не спростовують. Судові витрати підлягають розподілу на підставі ст. 141 ЦПК України.

Outcome: approved