overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася 15 березня 2018 року до Оржицького районного суду Полтавської області з позовом до [PERSON] сільської ради Оржицького району Полтавської області про визнання права власності на нерухоме май но. У позовній заяві [PERSON] вказано, що 03.06.2016 року померла [PERSON], останнім місцем проживання якої було с. Лукімя Оржицького району Полтавської області. Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,7002 га, житлового будинку, розташованого за адресою: Полтавська область, Оржицький район, с. Лукімя, вул. Миру, 11, а також земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських споруд та для ведення особистого господарства, площею 0,44 га, розташованих за цією ж адресою. Позивач зазначає, що вона є спадкоємцем за заповітом на майно померлої [PERSON]та прийняла спадщину у відповідності до ст. 1268 ЦК України шляхом подачі заяви до нотаріуса. На спадщину у вигляді земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва [PERSON] отримала нотаріальне свідоцтво про право на спадщину за заповітом та провела реєстрацію права власності у встановленому законом порядку. На спадщину у вигляді житлового будинку та земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських споруд та для ведення особистого господарства, позивач не може одержати аналогічні свідоцтва у звязку з тим, що на будинок відсутній правовстановлюючий документ, а саме, свідоцтво про право власності на нерухоме майно, а на земельну ділянку відсутній оригінал Державного акту. Посилаючись на вищевикладені обставини та на те, що нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину, позивач [PERSON] просить суд визнати за нею право власності на житловий будинок та господарські споруди та на земельну ділянку, площею 0,44 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських споруд та для ведення особистого селянського господарства, що розташовані за адресою: Полтавська область, Оржицький район, село Лукімя, вул. Миру, 11 в порядку спадкування за заповітом після [PERSON], яка померла 03 червня 2016 року. Позивач в судове засідання не зявилася, представник позивача надав до суду заяву, в якій позов підтримав повністю та просив розглянути справу без участі сторони позивача. Представник відповідача [PERSON] сільської ради Оржицького району Полтавської області в підготовче засідання не зявився, направив до суду заяву, в якій просив справу розглянути без участі представника сільської ради, вказав, що позов вони визнають в повному обсязі. Від третьої особи приватного нотаріуса Оржицького районного нотаріального округу [PERSON] до суду надійшов лист про розгляд справи без її участі. Суд вирішив за можливе провести судове засідання за відсутності учасників справи,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-26 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернулася 16.04.2015 року до суду з вищезгаданим позовом. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що з відповідачем у справі вона перебуває в зареєстрованому шлюбі з 22.01.2011року. Від спільного життя з відповідачем мають неповнолітню дочку - [PERSON] [INFO], на утримання якої відповідач буде сплачувати аліменти за рішенням суду. Шлюбні відносини між ними розірвано через несумісність характерів та сварки. Спору про розподіл майна немає, просить шлюб між нею та відповідачем розірвати. Позивач, в судовому засіданні присутньою не була, про час та місце розгляду справи повідомлена, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, просила позов задовольнити, після розірвання шлюбу залишити прізвище - [PERSON]. Відповідач в судовому засіданні присутнім не був, про час та місце розгляду справи повідомлений, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти задоволення позовних вимог. У зв'язку з неявкою сторін, суд розглядає справу без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувальних засобів відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню. Так, судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 22.01.2011 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №19 від 22.01.2011 року /а.с.5/. Від шлюбу мають одну неповнолітню дитину - [PERSON] [INFO], що вбачається з свідоцтва про народження, виданого Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №315 від 12.07.2011 року /а.с.4/. Відповідно ч.2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них. Позивачка стверджує, що вони припинили сімейне життя, мешкають окремо, не ведуть спільного господарства, їх шлюб існує формально, поновлювати сімейні відносини не бажають. Спір про майно відсутній. Відповідач, у своїй заяві, не заперечував проти обставин, викладених позивачкою у позовній заяві. Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. У заяві позивач [PERSON] просила після розірвання шлюбу залишити за нею прізвище, взяте нею під час укладення шлюбу - [PERSON]. За таких обставин, суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати, оскільки подальше збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін. Згідно ч.2 ст.114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася 16.04.2021 року до Оржицького районного суду Полтавської області з позовом до Оржицької селищної ради Полтавської області про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом. У позовній заяві [PERSON] вказано, що [INFO] помер чоловік позивача [PERSON] , останнім місцем проживання якого було [ADDRESS] . Позивач зазначає, що вона прийняла спадщину [PERSON] . Отримати свідоцтво про право на спадщину на житловий будинок, який розташований в [ADDRESS] , позивач не може у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу про належність спадкового майна спадкодавцеві. Посилаючись на вищевикладені обставини та на те, що нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину, позивач просила суд визнати за нею право власності на спадкове майно, що за життя належало її чоловікові [PERSON] , який помер [INFO] , а саме на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] , що складається з наступних будівель та споруд: житловий будинок - А-1, сарай - Б, сарай - В, убиральня - Г, гараж - Д, саж - Е, саж - Є, огорожа - №1, водопровід - №2, ворота - №3, яма вигрібна - №4, огорожа - №5. Позивач та представник позивача в підготовче засідання не з`явилися, представник позивача надав до суду заяву, в якій позов підтримав повністю та просив розглянути справу без участі сторони позивача. Представник відповідача Оржицької селищної ради в підготовче засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив справу розглянути без його участі, вказав, що позов визнає повністю. Від третьої особи приватного нотаріуса Оржицького районного нотаріального округу Полтавської області Черненко О.О. до суду надійшов лист про розгляд справи у її відсутність. Суд вирішив за можливе провести судове засідання за відсутності учасників справи,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-22 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася 16.05.2018 року до Оржицького районного суду Полтавської області з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. У позовній заяві [PERSON] вказано, що 05.08.2016 року Сазонівською сільською радою Оржицького району Полтавської області був зареєстрований шлюб між позивачем та відповідачем. У цьому шлюбі у них народилися діти: син [PERSON], [INFO] та дочка [PERSON], [INFO].\~ Свій позов [PERSON] мотивує тим, що сімейне життя у неї з відповідачем не склалося у звязку з тим, що вони не зійшлись характерами, між ними часто виникали сварки, які негативно впливали на виховання та розвиток дітей. [PERSON] вказує, що вже тривалий час вони з [PERSON] не проживають разом, він зареєстрований в одному помешканні з нею та дітьми, однак зявляється там періодично. Збереження сімї та примирення вважає неможливим, оскільки шлюб носить формальний характер. Посилаючись на вищевикладені обставини позивач [PERSON] просила шлюб розірвати, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище «Пономаренко». В підготовче засідання 23.07.2018\~ року\~ позивач [PERSON] не зявилася, надала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала повністю, просила розглянути справу в підготовчому засіданні без її участі. Відповідач [PERSON] в підготовче засідання 23.07.2018 року не зявився, надав до суду заяву, в якій позов визнав повністю та просив розглянути справу без його участі в підготовчому засіданні. Суд вирішив за можливе провести судове засідання за відсутності\~ учасників справи,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2017-10-01 00:00:00

Позивач , [PERSON], звернулася 16.06.2017 року до суду з вищеназваним позовом. В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на ті обставини, що з відповідачем у справі він перебуває в зареєстрованому шлюбі з 21.02.2009 року. Від шлюбу мають дочку [PERSON] [INFO]. Шлюбні відносини припинили з 2012 року , мешкають окремо, спільне господарство не ведуть. Спору про розподіл майна немає, вважає, що сімю зберегти неможливо, просив позов задовольнити. Позивач в судовому засіданні присутньою не була, про час та місце розгляду справи повідомлена, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити. Відповідач в судовому засіданні присутнім не був, про час та місце розгляду справи повідомлений, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, про причину неявки суд не повідомив. Суд, приймаючи до уваги вимоги ч.1 ст.157 ЦПК України, зі згоди позивача ухвалює рішення про заочний розгляд справи на підставі наявних в справі доказів, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. У звязку з неявкою сторін, суд розглядає справу без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувальних засобів відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Так, судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому зареєстрований Дзержинським відділом реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції Дніпропетровської області,актовий запис № 65 від 21 лютого 2009 року /а.с.6/. Від шлюбу мають дочку [PERSON] [INFO]/а.с.6а/. Відповідно ч.2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них. Позивач стверджує, що вони припинили сімейне життя, їх шлюб існує формально, мешкають окремо, поновлювати сімейні відносини не бажають. Спір про майно відсутній. За таких обставин, суд вважає шлюб між сторонами розірвати, оскільки подальше \~збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін. Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. У позовній заяві [PERSON] просила після розірвання шлюбу просить відновити дошлюбне прізвище Котова. Відповідно до вимог ст. 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили, є остаточним та не потребує видачі свідоцтва про розірвання шлюбу. Згідно ч.2 ст.114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Позивач просила частково відшкодувати витрати, повязані зі зверненням до суду з позовною заявою в розмірі 320,00 грн. Відповідно до ст. 88 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір в сумі 320,00 грн.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася 16.08.2016 року до суду з вищезгаданим позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначала, що з відповідачем у справі перебуває в зареєстрованому шлюбі з 05.11.2011 року. Від шлюбу мають неповнолітню дочку [PERSON] 23 січня 2013 р. н. Шлюбні відносини припинили в жовтні 2015 року через те, що в сімї виникали скандали та суперечки, з цього часу вони мешкають окремо. Спору про розподіл майна немає, вважає, що сімю зберегти неможливо, просила позов задовольнити. Позивач в судовому засіданні присутньою не була, про час та місце розгляду справи повідомлена, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, просила позов задовольнити. Відповідач в судовому засіданні присутнім не був, про час та місце розгляду справи повідомлений, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти задоволення позовних вимог. У звязку з неявкою сторін, суд розглядає справу без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувальних засобів відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON]. підлягають задоволенню. Так, судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі , що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області ,актовий запис № 612 від 05 листопада 2011 року /а.с.4/. Від шлюбу мають одну неповнолітню дитину [PERSON] 23 січня 2013 року/а.с. 5/. Відповідно ч.2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них. Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач не просить змінити їй прізвище після розірвання шлюбу, суд залишає за нею прізвище, взяте нею під час укладення шлюбу «Волчок». Позивачка стверджує, що вони припинили сімейне життя, їх шлюб існує формально, мешкають окремо, поновлювати сімейні відносини не бажають. Спір про майно відсутній. Відповідач не заперечував проти обставин, викладених позивачкою у позовній заяві. За таких обставин, суд вважає шлюб між сторонами розірвати, оскільки подальше \~збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін. Згідно ч.2 ст.114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася 16.08.2016 року до суду з вищезгаданим позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначала, що з відповідачем у справі перебувала в зареєстрованому шлюбі з 05.11.2011 року. Від шлюбу мають неповнолітню дочку [PERSON] 23 січня 2013 р. н. Відповідач є батьком дитини, однак добровільно матеріальну допомогу не надає, тому просила суд стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання дитини в розмірі 1/ 4 частки заробітку (доходу) відповідача, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня предявлення позову і до досягнення дитиною повноліття. Позивач у судове засідання не зявилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просила задовольнити. Відповідач у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти стягнення аліментів на утримання дитини. Враховуючи викладене, суд вважає, що судове засідання можливо провести без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ст.197 ЦПК України. Дослідивши матеріали цивільної справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з урахуванням наступного. Як вбачається з матеріалів справи, сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 05.11.2011 року /а.с. 3/. Від шлюбу з відповідачем має неповнолітню дочку [PERSON] [INFO] , в свідоцтві про народження якого, відповідача записано батьком дитини /а.с.4/. Пунктом 17 постанови ПВСУ № 3 від 15 травня 2006 року Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів передбачено, що за відсутності домовленості між батьками про сплату аліментів на дитину, той із них, з ким вона проживає, вправі звернутися до суду з відповідним позовом. Неповнолітня [PERSON] 23 січня 2013 р. н.мешкає разом із позивачкою, що підтверджується актом /а.с.5/. Згідно\~ст.180 Сімейного Кодексу України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. При визначенні розміру аліментів, суд враховує, що відповідач є працездатною особою, інших осіб на утриманні не має, не заперечує проти стягнення аліментів в розмірі 1/4 заробітку (доходу) на утримання неповнолітньої дочки , тому суд задовольняє позовні вимоги позивача. Відповідно до п.1. ч.1. ст. 367 ЦПК України, рішення про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць, підлягає обов'язковому негайному виконанню. Згідно зі ст. 191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня предявлення позову. Оскільки позивача звільнено від сплати судового збору, судовий збір на користь держави слід стягнути з відповідача. На підставі наведеного, ст.ст. 180, 181 СК України та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-31 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася 16.10.2018 року до суду з позовом до відповідача [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на припинення сімейно-шлюбних відносин і втрату взаємних почуттів через різні погляди на життя. 17.10.2018 р. судом відкрито провадження по справі. Позивач надала заяву про розгляд справи без її участі. Відповідач на даний час перебуває у Темнівській виправній колонії УДПСУ в Харківській області № 100, про дату та час слухання справи повідомлений належним чином. Відзив від відповідача не надходив. На адресу суду надав заяву 19.11.2018 р., в якій прохав шлюб не розривати, оскільки має намір зберегти сім'ю. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав. Встановлено, що 15 березня 2018 року сторони уклали шлюб, який зареєстрований Київським районним у місті Полтаві відділом державної реєстрації актів цивільного стані Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис № 29. Сторони припинили сімейно-шлюбні відносини, відновлювати які не бажають. Фактично сім'я розпалася, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам. Примирення між подружжям не можливе, тому суд вважає необхідним шлюб розірвати. Відповідно до ст. 112 ч.2 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч. 2 ст.114 Сімейного кодексу України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу. Згідно зі ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим. Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Враховуючи, що фактично шлюб між подружжям розпався, сімейні стосунки припинені, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам, суд вважає, що позов обґрунтовано, та підтверджено доказами, тому він підлягає задоволенню. Враховуючи викладене, та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася 16.11.2020 року до Оржицького районного суду Полтавської області із вищевказаним позовом. У позовній заяві [PERSON] вказано, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] . До складу спадщини [PERSON] входить, зокрема, земельна ділянка площею 3,52 га, яка розташована на території Плехівської сільської ради Оржицького району Полтавської області. На вказану земельну ділянку [PERSON] за життя склала заповіт, в якому розпорядилась, що цю земельну ділянку успадкує позивач. Бажаючи оформити спадщину, що відкрилася після смерті [PERSON] та провести відповідне оформлення своїх спадкових прав, позивач звернулася до приватного нотаріуса Оржицького районного нотаріального округу Черненко О.О., однак отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії, яку нотаріус мотивувала тим, що у встановлений законом шестимісячний строк вона не подала у нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. Позивач зазначає, що після смерті матері, зокрема в період з червня і по вересень 2020 року, вона здійснювала постійний догляд за своїм сином [PERSON] , [INFO] , який хворів та потребував постійного догляду після перенесеного хірургічного втручання. Позивач вважає, що відведений законом строк для подачі заяви про прийняття спадщини вона дійсно пропустила з поважних причин. Посилаючись на\~вищевикладені\~обставини\~та на\~те,\~що\~нотаріус\~відмовив у\~видачі\~свідоцтва\~про право\~на\~спадщину\~через пропуск\~строку\~для\~подання заяви\~про\~прийняття\~спадщини,\~позивач[PERSON] просила визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [INFO] її матері [PERSON] , терміном три місяці з часу набрання рішенням законної сили. В підготовче засідання позивач та її представник не з`явилися. Представник позивача подав до суду заяву, в якій вказав, що позивач позовні\~ вимоги підтримує у повному обсязі, просив розглянути справу без участі сторони позивача, повідомив, що не заперечує проти того, щоб справу було розглянуто в підготовчому засіданні. Представник відповідача Плехівської сільської ради Оржицького району Полтавської області в підготовче засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі, вказав, що позов вони визнають повністю. Від третьої особи приватного нотаріуса Оржицького районного нотаріального округу Черненко О.О. до суду надійшов лист про розгляд справи у її відсутність.\~ Суд вирішив за можливе провести судове засідання за відсутності\~ учасників справи,

Outcome: approved