Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-09 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що [INFO] помер дід [PERSON] . На день смерті проживав один. За життя [PERSON] склав заповіт, яким все своє майно заповів позивачу. До складу спадкового майна входить, крім іншого, земельна ділянка (пай) на території Дрімайлівської сільської ради Куликівського району Чернігівської області загальною площею 3,29 га. Окрім спадкоємця позивача, [PERSON] ще має доньку [PERSON] . Своєчасно позивач не звернулася до нотаріальної контори, щоб розпочати процедуру спадкування, оскільки не знала про наявність у спадкодавця спадкового майна та заповіту. Просить суд визначити їй додатковий 3-х місячний строк для прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] . Позовна заява надійшла до суду 31.12.2020. Після отримання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача, ухвалою суду від 13.01.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 09.02.2021 року. З метою витребування додаткових доказів, в підготовчому засіданні оголошувалась перерва до 24.02.2021 року. 24.02.2021 року підготовче судове засідання було відкладено у зв`язку із неявкою учасників судового процесу, щодо яких відсутня інформація про повідомлення про час та місце проведення судового засідання. Позивач в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Куликівська селищна рада надала відзив на позов, позовні вимоги визнає, просить справу розглянути за відсутності представника Куликівської селищної ради. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позов визнає повністю. Третя особа, приватний нотаріус Куликівського районного нотаріального округу Пономаренко Є.П. подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати за його відсутності. Проти позову не заперечує. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Відповідно до ч. 3 ст. 200, ч. 2 ст. 206 ЦПК України, суд, за результатами підготовчого провадження, у випадку визнання позову відповідачем, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши надані докази, розглядаючи позов в межах заявлених вимог, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] (а.с. 7). За життя [PERSON] залишив заповіт, посвідчений 26.03.2005 року виконавчим комітетом С. Дівицької сільської ради Куликівського району, Чернігівської області, яким все своє майно заповів [PERSON] (а.с. 10) Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, до складу якої зокрема входить право на земельну ділянку (пай), на яку [PERSON] 26.06.1996 року отримав сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ЧН № 047455 (а.с.11). Згідно довідки виконкому С.-Дівицької сільської ради Куликівського району, Чернігівської області № 526 від 21.06.2016 року, [PERSON] на день своєї смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] , один (а.с. 7). Після смерті [PERSON] право на обов`язкову частку у його спадщині мали син спадкодавця - [PERSON] , який спадщину не прийняв та помер [INFO] та мати позивачки - відповідач [PERSON] , яка спадщину не прийняла, позов визнала. На звернення позивачки із заявою про прийняття спадщини після померлого [PERSON] приватним нотаріусом Куликівського районного нотаріального округу Чернігівської області Пономаренком Є.П. 12.08.2016 року [PERSON] було повідомлено про те, що нею пропущений строк, встановлений ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини (а.с.3) Таким чином, судом встановлено, що позивач є спадкоємцем за заповітом майна померлого [PERSON] , яка виявила намір прийняти спадщину. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. В абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму ВС України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, в тому числі, наприклад, і через юридичну необізнаність спадкоємця щодо строку та порядку прийняття спадщини, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Разом з тим, згідно з правовою позицією Верховного Суду у справі ВС/КЦС № 681/203/17-ц від 17.10.2018 вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Позивач є спадкоємцем майна покійного [PERSON] за заповітом, разом з спадкодавцем не проживала, про наявність у померлого майна та заповіту не знала. Відповідач Куликівська селищна рада позов визнає в повному обсязі та не заперечує доводи позивача про її необізнаність щодо наявності у померлого [PERSON] спадкового майна. Надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини не порушить права інших осіб, факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення позивача від спадкування. Відповідач [PERSON] позов визнає в повному обсязі. Визнання позову відповідачами не суперечить законним правам, свободам чи інтересам інших осіб, та є підставою для задоволення позовних вимог. Таким чином, суд визнає поважними причини пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини, а тому відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України, вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлого [INFO] [PERSON] .

Outcome: approved