Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-16 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визнати незаконним та скасувати Наказ Національного банку України від 11 грудня 2017 року №3967-к «Про звільнення [PERSON] »; поновити [PERSON] на посаді Директора Департаменту інспекційних перевірок банків Національного банку України. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що Наказом Національного банку України від 11.12.2017 № 3967-к «Про звільнення [PERSON] », що був вручений позивачу особисто у день винесення, її було звільнено з займаної посади - директора Департаменту інспекційних перевірок банків на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на неї трудовим договором. Підставою прийняття наказу стало начебто незабезпечення позивачем загального керівництва діяльністю Департаменту, неналежним чином організація та координація діяльності його структурних підрозділів, контролю розгляду документів, що надходять до Департаменту і стосуються інвестування банків та підготовки в установленому порядку відповідей на них, що виявилося, зокрема, у несвоєчасному виконанні доручення в.о. голови НБУ [PERSON] від 29.08.2017 № 9-д, а також вже наявному застуванні до позивача заходів дисциплінарної відповідальності Наказом від 08.09.2017 № 2867-к. Вказаний Наказ від 11.12.2017 № 3967-к позивач вважає незаконним та таким, що підлягає скасуванню з огляду на відсутність обставин систематичного невиконання позивачем покладених посадових обов`язків. Відповідно до доручення в.о. Голови Національного банку України [PERSON] від 29.08.2017 № 9-д окремим структурним підрозділам НБУ, в тому числі Департаменту інспекційних перевірок банків, доручено опрацювати Опитувальник, який наданий Світовим банком для розробки «Білої книги» щодо заходів з подальшого приведення нормативно-правової та законодавчої бази України в частині відновлення та врегулювання неплатоспроможності банків у відповідність до сучасної міжнародної практики та надати Департаменту методології відповіді на запитання відповідно до компетенції підрозділів. Термін виконання доручення - 04.09.2017. На виконання зазначеного доручення Департаментом опрацьовано Опитувальник та листом від 04.09.2017 № В/21-0004-/79252, підписаним директором Департаменту [PERSON], Департаменту методології, надано відповіді на визначені запитання. В подальшому, 11.09.2017 о 10.20 позивачем отримано доручення в.о. Голови Національного банку України [PERSON] від 11.09.2017 № 12-д про надання в термін до 18.00 11.09.2017 власноручних письмових пояснень щодо причин несвоєчасного надання Департаменту методології відповідей на запитання за результатами опрацювання Опитувальника (п.1 доручення в.о. Голови Національного банку України [PERSON] від 29.08.2017 № 9-д). Директором Департаменту надано доручення відповідальним працівникам Департаменту опрацювати зазначене доручення. Однак, у зв`язку з ДТП, [PERSON] 11.09.2017 звернулася до лікаря та станом на 15.30 цього дня перебувала на лікарняному, тому 11.09.2017 позивачем на ім`я в.о. Голови Національного банку України [PERSON] надані власноручні письмові пояснення щодо перебування на лікарняному та надання відповідних пояснень на виконання доручення після виходу на роботу. Перший робочий день позивача після лікарняного - 11.12.2017, що підтверджується відповідними лікарняними листками, та у цей же день їй було вручено наказ від 11.12.2017 № 3467-к про її звільнення за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на неї трудовим договором. Всупереч вимогам ст. 149 КЗпП України пояснення [PERSON] не надавалися, у зв`язку з її перебуванням на лікарняному, після з виходу з якого позивач була позбавлена можливості надати такі пояснення з огляду на вже підготовлений спірний наказ про її звільнення. Уповноважений орган прийшов до висновку про систематичне невиконання трудових обов`язків позивачем, не визначивши, чи мали місце порушення без поважних причин, без достатніх правових підстав. Тобто фактично підставою для звільнення позивача став лише наказ Національного банку України від 08.09.2017 № 2867-к, що оскаржується позивачем в рамках іншого цивільного позову. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 19 лютого 2018 року у вказаній справі було відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін (т.1 а.с. 110-111). 17 квітня 2018 року до суду від представника відповідача Національного банку України Ходюк О.Я. надійшов відзив на позовну заяву, в якому доводи позову вважає такими, що суперечать нормам діючого законодавства та фактичним обставинам справи, оскільки позивачем не виконано доручення Голови Національного банку України від 29.08.2017 опрацювати в термін до 04.09.2017 питання опитувальника Світового банку для розробки «Білої книги» щодо заходів з подальшого приведення нормативно-правової та законодавчої бази України в частині відновлення та врегулювання неплатоспроможності банків у відповідність до сучасної міжнародної практики, яке фактично було виконане позивачем 06.09.2017. Окрім пропуску строків, відповідь Департаменту була оформлена та надіслана з порушенням загальних вимог Інструкції з організації документування управлінської інформації в Національному банку України від 15.03.2016 № 165 щодо створення реєстрації, відправлення в системі електронного документообігу (далі - СЕД АСКОД) внутрішніх документів Національного банку, а саме: реєстраційну картку СЕД АСКОД було оформлено та зареєстровано 04.09.2017, файл з відповіддю додано до реєстраційної картки без підпису керівника структурного підрозділу та відправлено 06.09.2017. Порушення позивачем трудової дисципліни виявилося у нехтуванні дорученням Правління Національного банку України та несвоєчасному ознайомленні з Положенням про Департамент інспекційних перевірок банків, за що останній, згідно Наказу Національного банку України від 08.09.2017 № 2867-к, оголошено дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Отже наявні обставини, що підтверджують правомірне застосування відповідачем ч. 3 ст. 40 КЗпП України. Зазначає, що позивачем не вказано причини відсутності на робочому місці 11.09.2017 в робочий час, з 10:20 год. по 15:30 год., коли вона потрапила у ДТП, та надалі не надано підтверджуючих документів, що нею було надано розпорядження працівникам Департаменту опрацювати поставлене питання та не надано результатів такого опрацювання. Відповідальними працівниками НБУ саме 11.12.2017, у перший робочий день виходу позивача на роботу після лікарняного, складено акт про відмову у наданні пояснень [PERSON] на виконання розпорядження в.о. Голови НБУ [PERSON] . З огляду на викладене, представник відповідача просить відмовити у задоволенні позову (т.1 а.с. 135-143). Ухвалою суду від 24 квітня 2018 року провадження у справі за позовною заявою [PERSON] до Національного банку України про визнання незаконним та скасування наказу зупинено до розгляду Дніпровським районним судом м. Києва цивільної справи № 755/14434/17 за позовом [PERSON] до Національного банку України про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, та набранням законної сили рішенням у вказаній справі (т.1 а.с. 152-153). 26 листопада 2018 року ухвалою суду поновлено провадження у цій справі (т.1 а.с. 156-157). 11 грудня 2018 року та 10 січня 2019 року від представника позивача [PERSON] - [PERSON] надійшли заяви про збільшення позовних вимоги, в останній з яких розширено перелік позовних вимог, а саме позивач просить суд: поновити строк на подання заяви про збільшення позовних вимог та прийняти заяву до провадження; стягнути із Національного банку України на користь [PERSON] середню заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з 12.12.2017 по день постановлення рішення у даній справі; стягнути із Національного банку України на користь [PERSON] середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у сумі 403 000,00 грн (т.1 а.с. 172-193). Обґрунтовуючи збільшення позовних вимог, представник позивача послалася на те, що станом на час звернення із заявою розгляд даної цивільної справи не розпочинався, позовні вимоги, докази, інші клопотання у судовому засіданні не розглядалися, у зв`язку з чим просить поновити строк для подання заяви про збільшення позовних вимог. Посилається на те, що період затримки розрахунку за час вимушеного прогулу становить 264 робочих дні та середній заробіток за час вимушеного прогулу, що підлягає стягненню на користь позивача, станом на 02.01.2019 року становить 1 636 000 грн (6 200*264). Днем звільнення позивача є 11.12.2017, а кінцевий розрахунок по заробітній платі за час роботи позивача фактично відбувся 19.03.2018, отже період за який підлягає стягненню сума середнього заробітку у розмірі 403 000,00 грн становить 65 робочих днів. 10 січня 2019 року представником позивача [PERSON] - [PERSON] до суду подано пояснення, в якому вважає, з огляду на набрання законної сили рішенням Дніпровського районного суду м. Києва у цивільній справі № 755/14434/17, яким визнано незаконним та скасовано наказ Національного банку України «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 08.09.2017 № 2867-к про оголошення догани [PERSON] , що свідчить про необґрунтованість притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності та відсутність ознаки систематичності, тому звільнення позивача з підстав, передбачених п. 3 ст. 40 КЗпП, є незаконним (т.1 а.с. 194-208). 19 лютого 2019 від представника відповідача Національного банку України Булгакова С.В. до суду надійшло заперечення щодо заяв позивача від 04.12.2018 та від 02.01.2019 про збільшення розміру позовних вимог, зміну предмету та підстав позову, в якому просить суд відмовити у прийнятті заяв, оскільки останні суперечать положенням ст. 235 КЗпП України, ст. 49 ЦПК України (т.1 а.с. 214). Ухвалою суду від 19 березня 2019 року у задоволені клопотання представника позивача [PERSON] - [PERSON] про поновлення строку на подання заяви про збільшення позовних вимог відмовлено; заяву [PERSON] про збільшення позовних вимог залишено без розгляду (т.1 а.с. 226,227, 233-234). 04 квітня 2019 року від представника позивача [PERSON] - [PERSON] до суду надійшла апеляційна скарга на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 19.03.2019 (т.1 а.с. 236-241), яка постановою Київського апеляційного суду від 06.05.2019 залишена без задоволення, а ухвала Дніпровського районного суду м. Києва від 19.03.2019 - без змін (т.2 а.с. 29-33). 20 червня 2019 року ухвалами Дніпровського районного суду м. Києва від відмовлено у задоволенні трьох різних за змістом та мотивами клопотань представника відповідача Національного банку України - Булгакова С.В. про залишення позовної заяви [PERSON] до Національного банку України про визнання незаконним та скасування наказу, без розгляду (т.2 а.с. 45-46, 49-50, 53-54, 65-68, 69-72, 73-76). Цього ж дня ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача Національного банку України - Булгакова С.В. про розгляд цивільної справи за правилами загального позовного провадження (т.2 а.с. 56-57, 77-78). Також, цього дня ухвалою суду визнано заяву представника відповідача Національного банку України - Булгакова С.В. про відвід судді Катющенко В.П., необґрунтованою; передано заяву про відвід для вирішення в порядку ст. 33 ч.1 ЦПК України; провадження по справі зупинено (т.2 а.с. 59-60, 79-82). Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва Яровенко Н.О. від 25 червня 2019 року відмовлено представнику відповідача [PERSON] про відвід судді Катющенко В.П.; постановлено розгляд справи за позовом [PERSON] до Національного банку України про визнання незаконним та скасування наказу проводити в тому ж складі суду (т.2 а.с. 85-87). 27 червня 2019 року ухвалою суду поновлено провадження у цій цивільній справі (т.2 а.с. 91). Представники позивача [PERSON] - [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві і письмових поясненнях, просили позов задовольнити. Представники відповідача Національного банку України - Булгаков С.В., Донченко О.Г. в судовому засіданні проти позову заперечували з підстав, викладених у відзиві, долученому до матеріалів справи, просили відмовити у задоволенні позову. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Суд, вислухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні докази у їх сукупності, приходить до наступного. Як убачається з матеріалів справи, Наказом в.о. Голови Національного банку України [PERSON] від 11.12.2017 № 3467-к [PERSON] , директора Департаменту інспекційних перевірок банків, звільнено з роботи 11 грудня 2017 року за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на неї трудовим договором (п. 3 ст. 40 КЗпП України). Визначено здійснити [PERSON] виплату компенсації за 29 календарних днів невикористаної щорічної відпустки: додаткової за особливий характер праці (ненормований робочий день) за робочий рік з 11.08.2016 до 10.08.2017 - 4 календарних дні, додаткової за особливий характер праці (ненормований робочий день) за робочий рік з 11.08.2017 до 11.12.2017 - 1 календарний день, щорічну основну відпустку за робочий рік з 11.08.2016 до 10.08.2017 - 16 календарних днів, щорічну основну відпустку за робочий рік з 11.08.2017 до 11.12.2017 - 8 календарних днів (т.1 а.с. 64-66). Із змісту Наказу від 11.12.2017 № 3467-к убачається, що [PERSON] , директору Департаменту інспекційних перевірок банків, в.о. Голови Національного банку України [PERSON] було надано доручення від 29.08.2017 № 9-д опрацювати в термін до 04.09.2017 в межах компетенції цього Департаменту питання опитувальника Світового банку для розробки «Білої книги» щодо заходів з подальшого приведення нормативно-правової та законодавчої бази України в частині відновлення та врегулювання неплатоспроможності банків у відповідність до сучасної міжнародної практики. Натомість зазначене доручення фактично було виконане 06.09.2017. При цьому відповідь Департаменту інспекційних перевірок банків була оформлена та надіслана з порушенням загальних вимог Інструкції з організації документування управлінської інформації в Національному банку України (далі - Інструкція), затвердженої постановою Правління Національного банку України від 15.03.2016 № 165 (зі змінами), щодо створення, реєстрації, відправлення в системі електронного документообігу (далі - СЕД) АСКОД внутрішніх документів Національного банку України, а саме: реєстраційної картку документа в СЕД АСКОД було оформлено та зареєстровано 04.09.2017, файл з відповіддю додано до реєстраційної картки без підпису керівника структурного підрозділу та відправлено 06.09.2017. Згідно з п. 70 Інструкції вихідні та внутрішні документи в електронній формі реєструються автоматично засобами СЕД АСКОД у день їх підписання, а в паперовій формі - у день підписання або затвердження, але не пізніше наступного робочого дня. Пунктом 8 Інструкції передбачено, що додержання встановлених вимог щодо документування управлінської інформації, використання документів, що перебувають на виконанні в підрозділах центрального апарату або установах Національного банку, покладається на їх керівників. Відповідно до пп. 2 та 4 пункту п. 28 Положення про Департамент інспекційних перевірок банків Національного банку України, затвердженого рішенням правління Національного банку України від 16.08.2017 № 527-рш Директор Департаменту зобов`язаний: здійснювати загальне керівництво діяльністю Департаменту, організовувати, координувати, контролювати діяльність його структурних підрозділів, забезпечувати належний рівень виконання службових обов`язків працівниками Департаменту та формувати резерв кадрів на заміщення посад фахівця Департаменту і проводити з ними відповідну роботу; контролювати розгляд документів, що надходять до Департаменту і стосуються інспектування банків, підготовку в установленому поряду відповідей на них. Вищенаведене порушення свідчить, про те, що [PERSON] не забезпечує загальне керівництво діяльністю Департаменту, неналежним чином організовує та координує діяльність його структурних підрозділів, контролює розгляд документів, що надходять до Департаменту і стосуються інспектування банків, та підготовку в установленому порядку відповідей на них. [PERSON] не надала пояснень, які б виправдовували її бездіяльність. До [PERSON] раніше застосовувалися заходи дисциплінарного стягнення, а саме наказом Національного банку України від 08.09.2017 № 2867-к за порушення трудової дисципліни, що виявилося у нехтуванні дорученням Правління Національного банку України та несвоєчасному ознайомленні з положенням про Департамент інспекційних перевірок банків, [PERSON] було оголошено догану (т.1 а.с.64-66). У Дорученні від 29.08.2017 № 9-д, адресованому в тому числі [PERSON] (Q2-Q3a, Q5-Q7a, Q8-13, Q14-Q19a, Q26, Q26а), в.о. Голови Національного банку України [PERSON] просить опрацювати Опитувальник (додається), який наданий Світовим банком для розробки «Білої книги» щодо заходів з подальшого приведення нормативно-правової та законодавчої бази України в частині відновлення та врегулювання неплатоспроможності банків у відповідність до сучасної міжнародної практики та надати Департаменту методології відповіді на запитання відповідно до компетенції підрозділів. Термін виконання - 04.09.2017 (т.1 а.с.70-90). На виконання доручення в.о. Голови Національного банку України [PERSON] від 29.08.2017 № 9-д Директором Департаменту інспекційних перевірок банків [PERSON] сформоване електронне повідомлення від 04.09.2017 № В/21-21-0004/79252 «Про опитувальник Світового банку», яким надаються опрацьовані питання Опитувальника Світового банку для розробки «Білої книги» щодо заходів з подальшого приведення нормативно-правової та законодавчої бази України в частині відновлення та врегулювання неплатоспроможності банків у відповідність до сучасної міжнародної практики, що відносяться до компетенції Департаменту інспекційних перевірок банків (т.1 а.с. 91-101). 11 вересня 2017 року в.о. Голови Національного банку України [PERSON] винесено доручення № 12-д на ім`я [PERSON] про надання йому власноручних письмових пояснень щодо причин несвоєчасного надання Департаменту методології відповідей на запитання за результатами опрацювання Опитувальника, який наданий Світовим банком для розробки «Білої книги» про заходи з подальшого приведення нормативно-правової та законодавчої базу України в частині відновлення та врегулювання неплатоспроможності банків у відповідність до сучасної міжнародної практики (п.1 доручення в.о. Голови Національного банку України від 29 серпня 2017 року № 9-д). Термін виконання - до 18.00 у день отримання цього доручення. Із власноручного запису на Дорученні убачається, що [PERSON] отримала його 11.09.2017 (т.1 а.с. 102). Цього ж дня Заступником директора Департаменту інспекційних перевірок банків Національного банку України в.о. Голови Національного банку України [PERSON] направлено електронне повідомлення № В/21-0004/81258 щодо доручення від 11.09.2017 № 12-д, в якому Департамент інспекційних перевірок банків (далі - Департамент) на виконання доручення в.о. Голови Національного банку України [PERSON] від 11.09.2017 № 12-д щодо надання [PERSON] власноручних письмових пояснень щодо причин несвоєчасного надання Департаменту методології відповідей на запитання за результатами опрацювання Опитувальника, який наданий Світовим банком для розробки «Білої книги», повідомляє, що за інформацією директора Департаменту [PERSON] , вона з 11.09.2017 перебуває на лікарняному. У зв`язку з цим, вказані в доручені письмові пояснення будуть надані [PERSON] після виходу на роботу. Копія пояснень [PERSON] додається (.1 а.с. 103). Із власноручних пояснень [PERSON] на ім`я в.о. Голови Національного банку України [PERSON] убачається, що вона 11.09.2017 о 10.20 отримала Доручення від 11.09.2017 № 12-д. У зв`язку із ДТП того ж дня вона звернулася до лікаря і станом на 15.30 перебуває на лікарняному. Пояснення стосовно Доручення будуть надані нею, після виходу на роботу (т.1 а.с. 104). Із лікарняних листків серія АДВ № 969454, серія АДІ № 462688, серія АДІ № 417103, серія АДІ № 230329, серія АДІ № 270675, серія АДІ № 312058 убачається, що [PERSON] , у зв`язку з загальним захворюванням, була звільнена від роботи у період з 11.09.2017 по 08.12.2017 (а.с. 45-50). Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 03.07.2018 у справі № 755/14434/17 повністю задоволено позов [PERSON] до Національного банку України про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності задовольнити; визнано незаконним та скасовано наказ Національного банку України «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 08.09.2017 року № 2867-к про оголошення догани [PERSON] . Відповідно до додаткового рішення у цій справі від 09.07.2018 з Національного банку України на користь [PERSON] стягнуто судовий збір в сумі 640 грн (т.1 а.с. 196-201). Постановою Київського апеляційного суду від 06.11.2018 справі № 755/14434/17 апеляційну скаргу Національного банку України залишено без задоволення, а рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 03.07.2018 - без змін (т.1 а.с. 202-208). У листі начальника управління правового забезпечення діяльності Національного банку України Юридичного департаменту Жуковського В.П. від 14.02.2018 № 18-0007/9161 повідомляється, що у Національного банку України офіційний переклад Опитувальника відсутній (т.1 а.с. 112). Судом встановлено, що підставами для винесення наказу №3967-к від 11 грудня 2017 року про звільнення [PERSON] , директора Департаменту інспекційних перевірок банків, з роботи 11 грудня 2017 року на підставі п.3 ст. 40 КЗпП України за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених не неї трудовим договором, слугувало: невиконання нею доручення в.о. Голови Національного банку України [PERSON] від 29.08.2017 № 9-д щодо доопрацювання в термін до 04.09.2017 питань опитувальника Світового банку для розробки «Білої книги», що фактично виконане 06.09.2017 із порушенням загальних вимог Інструкції з організації документування управлінської інформації в Національному банку України від 15.03.2016 № 165, та ненадання нею пояснень, які б виправдовували її бездіяльність; а також попереднє застосування до [PERSON] заходів дисциплінарного стягнення у виді догани наказом Національного банку України від 08.09.2017 № 2867-к за порушення трудової дисципліни. За вимог ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Статтею 149 КЗпП України визначено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. У випадку відмови працівника надати таке пояснення, складається відповідний акт. Як значиться у наказі №3967-к від 11 грудня 2017 року про звільнення [PERSON] , остання не надала пояснень, які б виправдовували її бездіяльності щодо доопрацювання в термін до 04.09.2017 питань опитувальника Світового банку для розробки «Білої книги». Разом із тим, стороною відповідача суду не надано будь-яких доказів щодо складання відповідного акту про відмову [PERSON] надати письмові пояснення з приводу невиконання нею доручення в.о. Голови Національного банку України [PERSON] від 29.08.2017 № 9-д щодо доопрацювання в термін до 04.09.2017 питань опитувальника Світового банку для розробки «Білої книги». Щодо застосування до [PERSON] заходів дисциплінарного стягнення у виді догани наказом Національного банку України «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 08.09.2017 року № 2867-к про оголошення догани [PERSON] , то суд враховує, що такий наказ рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 03.07.2018 у справі № 755/14434/17 визнано незаконним та скасовано. Рішення суду набрало законної сили 06.11.2018. За нормою ч. 4 ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Оцінюючи надані відповідачем докази та пояснення з приводу подій пов`язаних, на думку представника відповідача, із притягненням позивача до дисциплінарної відповідальності, та надаючи їм правову оцінку, суд в першу чергу звертає увагу на ту обставину, що відповідач приймаючи рішення про звільнення позивача згідно з п.3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України, за систематичне невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на неї трудовим договором, пов`язував таке звільнення, в тому числі, із наказом Національного банку України «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 08.09.2017 року № 2867-к про оголошення догани [PERSON] , який рішенням суду визнано незаконним та скасовано. Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 40 Кодексу законів про працю України трудовий договір, укладений на невизначений строк, а також строковий трудовий договір до закінчення строку його чинності можуть бути розірвані власником або уповноваженим ним органом лише у випадках систематичного невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо до працівника раніше застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. Згідно із керівними роз`ясненнями, які містяться у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06 листопада 1992 року № 9, судам слід враховувати лише ті заходи дисциплінарного стягнення, які встановлені чинним законодавством і не втратили юридичної сили за давністю або внаслідок дострокового зняття (ст. 151 КЗпП України), а також ті громадські стягнення, які застосовані до працівника за порушення трудової дисципліни відповідно до положення або статуту, що визначає діяльність громадської організації, і з дня накладання яких до видання наказу про звільнення минуло не більше одного року. Крім того, для правомірного розірвання роботодавцем трудового договору на підставі п. 3 ст. 40 КЗпП України необхідна наявність сукупності таких умов: - порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку; - невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності; - невиконання або неналежне виконання трудових обов`язків повинно бути систематичним; - враховуються тільки дисциплінарні й громадські стягнення, які накладаються трудовими колективами і громадськими організаціями відповідно до їх статутів; - з моменту виявлення порушення до дисциплінарного звільнення може минути не більше місяця. При цьому, зі змісту п. 3 ст. 40 КЗпП України вбачається необхідність наявності факту не першого, а повторного (тобто вдруге чи більше разів) здійснення працівником винного невиконання чи неналежного виконання обов`язків після того, як до нього уже застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення за вчинення таких дій раніше. Тобто, працівник і раніше порушував трудову дисципліну, не виконував своїх посадових обов`язків, у результаті чого до нього застосовувалися заходи дисциплінарного чи громадського стягнення. В той же час, в розрізі даного спору, враховуючи надані суду докази, судом не вбачається не лише підстав для встановлення систематичності, тобто неодноразовості порушення трудових обов`язків з боку позивача, а й взагалі порушення останньою своїх посадових обов`язків, з огляду на те що, наказ Національного банку України «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» від 08.09.2017 року № 2867-к про оголошення догани [PERSON] рішенням суду визнано незаконним та скасовано. В частині незабезпечення позивачем загального керівництва діяльністю Департаменту, неналежним чином організацію та координацію діяльності його структурних підрозділів, контролювання розгляду документів, що надходять до Департаменту і стосуються інспектування банків, та підготовку в установленому порядку відповідей до них, що є однією з підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, то відповідачем в порушення вимог ч. 1 ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення не відібрано від порушника трудової дисципліни письмових пояснень та не складено відповідного акту щодо відмови позивача надати такі пояснення. Окремо слід звернути увагу та ту обставину, що відповідачем ні в Наказі від 11.12.2017 № 3467-к ні в судовому засіданні не надано обґрунтувань в частині того, які саме дії були вчинені позивачем, які відповідач пов`язує з неналежним чином забезпечення позивачем організації та координації діяльності структурних підрозділів. Крім того, суд не приймає доводи відповідача в частині неналежного виконання позивачем доручення в.о. Голови Національного банку України [PERSON] від 29.08.2017 № 9-д щодо доопрацювання в термін до 04.09.2017 питань опитувальника Світового банку для розробки «Білої книги». Так, з матеріалів справи убачається, що позивачем на виконання вказаного доручення 04.07.2017 надане сформоване електронне повідомлення від 04.09.2017 № В/21-21-0004/79252 «Про опитувальник Світового банку», яким надаються опрацьовані питання Опитувальника Світового банку для розробки «Білої книги». Обґрунтовуючи підстави для застосування дисциплінарного стягнення у зв`язку з невиконанням вказаного доручення, відповідач у Наказі від 11.12.2017 № 3467-к посилається на те, що вказане доручення фактично було виконане 06.09.2017, відповідь Департаменту інспекційних перевірок банків була оформлена та надіслана з порушенням загальних вимог Інструкції з організації документування управлінської інформації в Національному банку України, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 15.03.2016 № 165 (зі змінами), щодо створення, реєстрації, відправлення в системі електронного документообігу АСКОД внутрішніх документів Національного банку України, а саме: реєстраційної картку документа в СЕД АСКОД було оформлено та зареєстровано 04.09.2017, файл з відповіддю додано до реєстраційної картки без підпису керівника структурного підрозділу та відправлено 06.09.2017. В той же час, відповідачем жодного документу в підтвердження даних обґрунтувань суду не надано, у зв`язку з чим ці доводи відповідача щодо підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні. Відповідно до керівних роз`яснень, що містяться у п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06 листопада 1992 року № 9, у справах про поновлення на роботі осіб, звільнених за порушення трудової дисципліни, судам необхідно з`ясувати, в чому конкретно проявилось порушення, що стало приводом до звільнення, чи могло воно бути підставою для розірвання трудового договору за пунктами 3, 4, 7, 8 ст.40 п.1 ст.41 КЗпП, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147(1), 148, 149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи застосовувалось вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при звільненні ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника. Таким чином, законодавцем чітко визначені підстави звільнення за п.3 ч. 1 ст. 40 КЗпП України, відповідно до якого працівник, який звільняється, в першу чергу повинен мати дисциплінарне чи громадське стягнення та його подальша поведінка, після такого стягнення, не змінилася, та останній продовжує систематично не виконувати без поважних причин свої обов`язки. В той же час, відповідачем не доведено систематичне невиконання без поважних причин позивачем своїх функціональних обов`язків, за яке позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, як і не доведено фактів подальшої такої поведінки позивача після накладання дисциплінарного стягнення. З огляду на вказані вище доводи та враховуючи надані суду докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про визнання незаконним та скасування наказу Національного банку України від 11 грудня 2017 року № 3967-к «Про звільнення [PERSON] ». як такого що винесений без достатніх правових підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір. За вказаних обставин [PERSON] повинна бути поновлена на посаді директора Департаменту інспекційних перевірок банків Національного банку України з 11 грудня 2017 року. При вирішенні спору суд не приймав до уваги у якості доказів надані стороною позивача довідки Національного банку України від 28.11.2018 № 60-0027/697, № 60-0027/698 щодо середньомісячної заробітної плати [PERSON] та її заробітної плати за 2017 рік, а також виписку про надходження коштів на картковий рахунок [PERSON] , оскільки такі письмові докази були подані разом із заявами позивача про збільшення позовних вимог та судом було залишено відповідні заяви без розгляду. Крім того, зазначені докази не стосуються предмету доказуванні у цій справі. Позивач не позбавлена можливості звернутися до суду з окремим позовом про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільнені. З огляду на вищевикладене, беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносин, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову [PERSON] до Національного банку України про визнання незаконним та скасування наказу.

Outcome: approved