Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-22 00:00:00

Позивач [PERSON] , звернулася до Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області із позовом до Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області, про встановлення факту та визнання прав власності, просить суд: встановити факт спільного проживання [PERSON] та [PERSON] , померлого [INFO] ; встановити факт, що житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] дійсно належав [PERSON] , померлому [INFO] ; визнати за [PERSON] право власності на вищенаведений житловий будинок. Так, позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер її батько спадкодавець [PERSON] .. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина у вигляді: житлового будинку [ADDRESS] . Інших спадкоємців після смерті батька - немає. Так, її мати - [PERSON] померла [INFO] , її рідний брат - [PERSON] помер [INFO] . Разом з тим зазначає, що вона фактично прийняла спадщину після померлого батька, у т.ч. на житловий будинок, розташований в [ADDRESS] . Стверджує, що звернулась у встановленому законом порядку до нотаріуса із заявою про оформлення та видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом, однак, у зв`язку із тим, що пропущено строки для подання заяви, їй було відмовлено у вчиненні вищевказаної нотаріальної дії. Тому, вона позбавлена можливості оформити спадщину в позасудовому порядку, а тому і звернулась до суду за захистом своїх прав. 04 березня 2020 року Ухвалою Білгород - Дністровського міськрайонного суду по вказаній справі було відкрито загальне позовне провадження та вона призначена до підготовчого судового розгляду. 02 квітня 2020 року Ухвалою Білгород - Дністровського міськрайонного суду витребувані докази з Білгород - Дністровської державної нотаріальної контори. 23 липня 2020 року Ухвалою Білгород - Дністровського міськрайонного суду були витребувані докази по справі, клопотання представника позивача було задоволено. 25 вересня 2020 року ухвалою Білгород - Дністровського міськрайонного суду підготовче провадження по справі було закрито та вона призначена до судового розгляду по сутті. Позивач в судове засідання не з`явилась, надавши заяву про розгляд справи у її відсутність, з проханням позовні вимоги задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, в матеріалах справи наявна заява його представника, у якій він просив розглядати справу у його відсутність, та винести законне і обґрунтоване рішення. Суд розглядає справу за відсутність сторін, відповідно наданих заяв, за наявними матеріалами справи. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Вивчивши матеріали справи, ретельно дослідивши докази, суд приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що дійсно [INFO] помер спадкодавець - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] . /л.с. 7/. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно. Згідно Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року, належність правовстановлюючих документів встановлюється судом відповідно до законодавства, яке було чинним на час набуття права власності на житловий будинок, споруду, зокрема, відповідно до Переліку правовстановлюючих документів, на підставі яких провадиться реєстрація будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженого Міністерством комунального господарства УРСР 31 січня 1966 року та погодженого з Верховним Судом УРСР 15 січня 1966 року, який втратив чинність згідно з наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 13 грудня 1995 року, та інших нормативно-правових актів. Якщо право власності на житловий будинок, споруду підтверджується належними правовстановлюючими документами на час виникнення права власності на будівлі, споруди, органи місцевого самоврядування зобов`язані видати довідку про належність житлового будинку на праві приватної власності спадкодавцеві За змістом п. 62 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій державними нотаріальними конторами Української РСР підтвердженням приналежності будинку, який знаходиться в сільському населеному пункті, можуть бути відповідні довідки виконавчого комітету сільської Ради депутатів трудящих, які видавалися в тому числі і на підставі записів у погосподарських книгах. За змістом зазначених нормативних актів виникнення права власності на житлові будинки, споруди не залежало від державної реєстрації цього права. До компетенції виконкомів місцевих Рад відносилось також питання узаконення цих будівель та внесення записів про право власності на будинки за громадянами у погосподарські книги місцевих Рад. Тобто записи у погосподарських книгах визнавались в якості актів органів влади (публічних актів), що підтверджують право приватної власності. При вирішенні питання щодо визнання права власності на житлові будинки, споруди у порядку спадкування, записи у погосподарських книгах оцінюються у сукупності з іншими доказами, наприклад, ухваленими органами місцевого самоврядування рішеннями про оформлення права власності громадян на будинки, технічним паспортом на будівлі, документами про відведення в установленому порядку земельних ділянок під забудову тощо. Як вбачається з матеріалів справи, згідно довідок № 299 від 30.01.2020 року та № 3034 від 22.08.2019 року, виданих виконавчим комітетом Мологівської сільської ради, відповідно до запису по господарської книги № 7 по с. Випасне Мологівської сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області особовий рахунок № [NUMBER] був власником житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] померлий [PERSON] . Матеріали справи містять і технічний паспорт на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами. /л.с. 8-12/. За таких обставин, в судовому засіданні встановлений та підтверджений відповідними доказами факт належності [PERSON] , який помер [INFO] житлового будинку [ADDRESS] . Як вбачається з матеріалів справи, згідно довідки, виданої виконавчим комітетом Мологівської сільської ради № 405 від 10.02.2020 року, за даними по господарської книги № 10 за 2006-2010 роки по с. Випасне, особовий рахунок № [NUMBER] з гр. [PERSON] , який помер - [INFO] , в житловому будинку за адресою: [ADDRESS] були зареєстровані: [PERSON] , [INFO] - не родич, дочка - [PERSON] , [INFO] та син - [PERSON] , [INFO] . Позивач бажає прийняти спадщину після смерті [PERSON] , звернулась до приватного нотаріусу Білгород-Дністровського районного нотаріального округу Базан Т.П. з приводу заведення спадкової справи, проте листом приватного нотаріусу № 46/01-16 від 18.02.2020 року відмовлено їй у зв`язку із пропуском визначеного чинним законодавством строку для прийняття спадщини. Проте, задля повного та всебічного розгляду справи судом була витребувана належним чином завірена копія спадкової справи № 459/2006 до майна померлого [INFO] [PERSON] , з якої вбачається, що вона була заведена Білгород-Дністровською районною державною нотаріальною конторою 20.10.2006 року на підставі заяв спадкоємців [PERSON] та [PERSON] . Матеріалами справи встановлено, що [PERSON] та [PERSON] є рідними дітьми померлого [INFO] [PERSON] . Разом з тим, судом встановлено, що спадкоємець [PERSON] помер [INFO] /згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] /. Втім, із копії спадкової справи № 459/2006 до майна померлого [INFO] [PERSON] також встановлено наявність іншого спадкоємця - дружини померлого - [PERSON] , яка звернулась до нотаріальної контори із заявою від 10.10.2013 року, надавши копію рішення від 16.07.2013 року № 495/4879/13-ц про встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Таким чином, та у відповідності до листа завідувача державної нотаріальної контори М.М. Мельниченко № 147/01-16 від 13.03.2020 року, спадкоємцями щодо майна померлого [PERSON] , на підставі поданих заяв про прийняття спадщини є [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . У відповідності до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла(спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 2 ст.1220 ЦК України, час відкриття спадщини є днем смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Згідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Положення ч.ч.1-4 ст. 1268, ч.1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України вказують на те, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину шляхом подання відповідної заяви до нотаріальної контори за місцем її відкриття або шляхом проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. У відповідності до ч.1 ст. 1267 ЦК України, частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України). Як встановлено в ході судового розгляду справи, з матеріалів спадкової справи, що надійшла до суду 06.05.2020 року виявлено ще одного спадкоємця - дружини померлого [PERSON] . Однак, позивач не заявляв вимогу про залучення до участі у розгляді справи співвідповідача - спадкоємця за законом [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Отже, цивільним процесуальним кодексом України передбачено залучення до участі у справі співвідповідача лише за клопотанням позивача, чого зроблено не було. Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до змісту ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно зі ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Враховуючи вищевикладене, а саме те, що у зв`язку з виявленням в ході розгляду справи ще одного спадкоємця, права якого жодним чином порушені бути не можуть, з урахуванням підстав нотаріальної відмови позивачу у заведенні спадкової справи та видачі свідоцтва про прийняття спадщини, суд у сенсі розуміння ст. 13 ЦПК України, не виходячи за межі позовних вимог вважає за необхідне відмовити [PERSON] задоволенні її позовних вимог в частині визнання права власності на спадкове майно, у зв`язку із їх необґрунтованістю та недоведеністю. На підставі викладеного,

Outcome: partial