Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до Трускавецького міського суду Львівської області з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди заподіяної ушкодженням здоров`я, внаслідок вчинення злочину. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 15.10.2018 року приблизно о 17.40 год., [PERSON] , перебуваючи за місцем свого проживання у будинку [ADDRESS] , будучи в стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклого конфлікту зі нею, схопив пальцями за праве її передпліччя, після чого наніс їй удар кулаком у ліву половину грудної клітки, крім цього наніс удар ножем по тильній поверхні лівої кисті, заподіявши цим тілесні ушкодження, які згідно висновку експерта № 440 від 29.10.2018 року - тілесні ушкодження у вигляді різаної рани, які по ступеню тяжкості відносяться до легкого тілесного ушкодження, що викликало короткочасний розлад здоров`я, інші тілесні ушкодження, що були виявлені на її тілі - до легкого ступеня тілесних ушкоджень. Відомості про вчинення даного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.125 КК України, були внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 12018140140000441 від 16.10.2018 року. У вказаному кримінальному провадженні вона була визнана потерпілою. Вироком Трускавецького міського суду Львівської області від 29 жовтня 2019 року у справі № 457/1009/18 (провадження № 1 -кп/457/23/19), [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України та призначено покарання у виді арешту на строк три місяці. Внаслідок вчинення [PERSON] неправомірних суспільно-небезпечних діянь, вона перенесла значний фізичний біль, пережила емоційний стрес, який супроводжувався почуттями розгубленості, образи, обурення, приниження гідності, тривоги та страху за своє здоров`я та життя, а також за здоров`я та життя її доньки і внуків, які проживають разом з нею. Наслідки події, що сталася, потягли за собою нераціональне витрачання життєвого часу на звернення за медичною допомогою та у поліцію, проходження судово-медичної експертизи, прийняття участі у слідчих діях та в судових засіданнях, тимчасово втратила працездатність. Подальше лікування і відновлення стану здоров`я, позбавило її звичайного ритму життя. Позивачка оцінює завдану їй моральну шкоду у розмірі 50000 гривень, та просить стягнути її з відповідача. Ухвалою судді Трускавецького міського суду Львівської області від 23 січня 2020 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Відповідно до правил ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи. Частина 2 даної статті вказує, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін. Згідно зі ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Відповідач, повідомлений про відкриття провадження у справі в порядку ст.128 ЦПК України належним чином, протягом встановленого судом строку відзив на позовну заяву, всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, суду не подав. Заяв із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотань про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін до суду не надходило. Відповідно до положень статті 274 ЦПК України справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов до наступного висновку: Судом встановлено, що вироком Трускавецького міського суду Львівської області від 29 жовтня 2019 року у справі № 457/1009/18 (провадження № 1 -кп/457/23/19), [PERSON] визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України та призначено покарання у виді арешту на строк три місяці. Внаслідок скоєного злочину потерпіла [PERSON] отримала тілесні ушкодження у вигляді різаної рани, які по ступеню тяжкості відносяться до легкого тілесного ушкодження, що викликало короткочасний розлад здоров`я, інші тілесні ушкодження, що були виявлені на її тілі - до легкого ступеня тілесних ушкоджень. Цивільний позов про відшкодування шкоди під час кримінального провадження [PERSON] не був заявлений. Вирок суду набрав законної сили 29.11.2019 року. Згідно з ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковим для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок. Вищезгадуваним вироком суду, зокрема встановлено, що [PERSON] , [INFO] , приблизно о 17 год. 40 хв., перебуваючи за місцем свого проживання у [ADDRESS] , будучи в стані алкогольного сп`яніння, на ґрунті раптово виниклого конфлікту із своєю колишньою дружиною [PERSON] , усвідомлюючи суспільно - небезпечний характер своїх дій, схопив пальцями останню за праве передпліччя, після чого наніс їй удар кулаком в ліву половину грудної клітки, крім цього наніс удар ножем по тильній поверхні лівої кисті заподіявши цим [PERSON] тілесні ушкодження, які згідно висновку експерта №440 від 29.10.2018 року тілесні ушкодження у вигляді різаної рани по ступеню тяжкості відносяться до легкого тілесного ушкодження, що викликало короткочасний розлад здоров`я, інші тілесні ушкодження, що були виявлені на тілі [PERSON] до легкого ступеня тілесних ушкоджень. Отже, подія спричинення позивачці тілесних ушкоджень внаслідок скоєного відповідачем кримінального правопорушення, встановлені чинним вироком суду, тож ця обставина є обов`язковою для суду при розгляді цивільної справи. Стаття 23 ЦК України передбачає, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Відповідно до ч.2 ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з ушкодженням здоров`я та у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї та близьких родичів. Частина 3 вказаної статті передбачає відшкодування моральної шкоди грішми. Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду визначені ч. 1 ст.1167 ЦК України, у відповідності до якої моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала, зокрема якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Відповідно до пункту 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Згідно з пунктом 9 вищезазначеної Постанови Пленуму Верховного Суду України, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Вирішуючи питання про розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує глибину та тривалість душевних страждань позивачки, заподіяних їй внаслідок вчинення відповідачем злочину, необхідність участі позивачки в слідчих діях та судових засіданнях, що порушувало нормальні життєві зв`язки позивачки, лікування, відновлення тимчасової працездатності. Проте, на думку суду, розмір грошової компенсації моральної шкоди, що заявлений позивачкою з урахуванням душевних переживань, страждань та обмежень, що вона зазнала, є дещо завищеним. На підставі вищенаведеного, враховуючи вимоги розумності та справедливості, позовна заява про відшкодування моральної шкоди підлягає задоволенню частково в розмірі 10000 грн. Стягненню з відповідача до державного бюджету підлягають також судові витрати, пропорційно до задоволених позовних вимог, оскільки позивачка звільнена від сплати судового збору. Позовна вимога про стягнення моральної шкоди задоволена на 20%, а тому з відповідача необхідно стягнути судовий збір в розмірі 168,08 грн.

Outcome: partial