Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася до суду з вищевказаним позовом, свої позовні вимоги обґрунтувала тим, що 18 лютого 2013 року між позивачем та відповідачем було укладено договір про будівництво (реконструкцію) житла №8/69-Х-31 (далі договір), об`єктом інвестування якого є квартира, що знаходиться в 9-ти поверховому багатоквартирному житловому будинку, розташованому за адресою: [ADDRESS] , житловий будинок [ADDRESS] ), будівельний номер квартири [ADDRESS] , розташована на 8-ому поверсі, 3-кімнатна, загальною площею 90,62 квадратних метрів. Відповідно до додатку №1 до Договору позивач зобов`язалась сплатити забудовнику 475 755,00 грн. за площу житла у розмірі 90,62 квадратних метри; решта квадратних метрів оплачується протягом 10-ти днів після отримання в БТІ технічного паспорту на квартиру. 01 березня 2013 року між позивачем та Херсонським регіональним управлінням Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» (далі фонд) було укладено кредитний договір №2103201300455 (щодо надання пільгового довготермінового кредиту молодій сім`ї/одинокому молодому громадянину на будівництво (реконструкцію) чи придбання житла відповідно до постанови КМУ від 29.05.2001 р. №584) (далі кредитний договір), відповідно до якого фонд надав позивачу грошові кошти на будівництво житла, а саме вищевказаної квартири. Позивач повністю виконала умови договору про будівництво (реконструкцію) житла, а саме сплатила вартість квартири за площу житла у розмірі 90,62 квадратних метри. Відповідно до декларації про готовність до експлуатації житлового будинку [ADDRESS] від 26.04.2016 № ХС 143161171852 відбулось закінчення будівництва та здача будинку в експлуатацію. Однак, на виконання зазначених умов договору відповідач не повідомив позивача про розмір залишкової площі, відповідно до технічного паспорту на квартиру, та про суму коштів, які підлягають сплаті за таку залишкову площу. На письмовий запит позивача з зазначеного приводу відповідач повідомив, що за період будівництва вартість його об`єкту істотно збільшилась, що спричинило підвищення попередньої вартості на квартиру у ньому. Позивач не погодилась оплачувати залишкову площу у зазначеному розмірі, оскільки відповідач порушує умови договору та її права і законні інтереси, внаслідок чого позивач звернулась до суду з даним позовом. У зв`язку з викладеним просить суд зобов`язати відповідача звернутися за власний рахунок з замовленням (листом замовленням) до Комунального підприємства «Херсонське бюро технічної інвентаризації» ХОР для виготовлення технічної документації на квартиру [ADDRESS] на ім`я позивача та передати останній таку технічну документацію; зобов`язати відповідача виконати зобов`язання за договором про будівництво (реконструкцію) житла № 8/69-Х-31 від 18.02.2013 р., а саме: провести разом з Інвестором [PERSON] огляд квартири [ADDRESS] та передати квартиру [ADDRESS] позивачу на підставі складеного акту приймання передачі квартири; зобов`язати відповідача виконати зобов`язання за договором про будівництво (реконструкцію) житла № 8/69-Х-31 від 18.02.2013 р., а саме: передати Херсонському регіональному управлінню Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» пакет документів для реєстрації права власності позивача на квартиру [ADDRESS] ; стягнути з відповідача на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу. Ухвалою суду від 24.10.2018 року відкрито загальне позовне провадження у справі. Згідно протоколу повторного автоматичного розподілу судової справи між суддями від 21.01.2019 року цивільну справу передано до провадження судді Майдан С.І. Представник відповідача надав до суду відзив, згідно якого заперечував проти задоволення позовних вимог позивача. Послався на те, що родину [PERSON] наразі виключено зі списків квартирного обліку для покращення житлових умов, оскільки надання даній родині пільгового кредиту на будівництво квартири, яка згідно із законодавством не є такою, суперечить чинному законодавству України. Позовні вимоги є передчасними та недоцільними, оскільки існує факт незаконності отриманого даною родиною безпроцентного державного пільгового кредиту, за рахунок якого була побудована спірна квартира. Вважає, що відносини між сторонами договору інвестування в будівництво (реконструкцію) житла не підпадають під дію Закону України «Про захист прав споживачів» і до них не застосовуються норми цього закону, а застосовуються норми Закону України «Про інвестиційну діяльність». Також вважає, що обов`язок замовити техпаспорт на квартиру покладається на позивача. У письмових поясненнях представник третьої особи Херсонського регіонального управління Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» виклав позицію аналогічну позиції відповідача, просив у задоволенні позову відмовити. Ухвалою суду від 06.09.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. В останнє судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи без участі позивача та його представника, позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Позивач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся у встановлений законом порядку. Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні з підстав, викладених у відзиві. В останнє судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, просив відмовити у задоволенні позову. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги позивача підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. В останнє судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги позивача підтримав та просив їх задовольнити. Представник третьої особи Херсонського регіонального управління Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» в судовому засіданні позовні вимоги визнає. В останнє судове засідання не з`явився, про час та дату судового засідання повідомлений належним чином, в судове засідання не з`явився, просив відкласти судове засідання в зв`язку із занятістю в іншому судовому засіданні. Враховуючи, що вимоги ст.223 ЦПК України та те, що представник третьої особи в минулому судовому засіданні надав письмові пояснення за справою, суд визнає неявку третьої особи Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» такою, що не перещкоджає розгляду справи. Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного. Судом встановлено, що 18 лютого 2013 року між позивачем та відповідачем було укладено договір про будівництво (реконструкцію) житла № 8/69-Х-31 (далі Договір). Предметом даного договору є участь Інвестора у фінансуванні будівництва (реконструкції) житла з метою отримання у власність квартири; забудовник приймає участь в інвестуванні будівництва (реконструкції) Об`єкту шляхом здійснення комплексу заходів по правовому, технічному та організаційному забезпеченню будівництва, внесення грошових коштів та інших вкладів та інвестицій; Інвестор приймає участь в інвестуванні будівництва (реконструкції) Об`єкту шляхом внесення грошових коштів в інвестування своєї частки, з подальшим отриманням її у свою власність, на умовах цього Договору; після введення об`єкту в експлуатацію і проведення Інвестором всіх передбачених цим Договором розрахунків Інвестор набуває права на отримання своєї частки, що оформлюється відповідним Актом приймання-передачі квартири, відповідно до умов цього Договору. Відповідно до п.3.1. договору об`єкт інвестування квартира, що знаходиться в 9-ти поверховому багатоквартирному житловому будинку, розташованому за адресою: [ADDRESS] , житловий будинок [ADDRESS] ), будівельний номер квартири [ADDRESS] , розташована на 8-ому поверсі, 3-кімнатна, загальною площею 90,62 квадратних метрів. Вказані розміри площі квартири є проектними. Фактичні розміри площі квартири будуть встановлені за результатами технічної інвентаризації, підготовленими бюро технічної інвентаризації. Згідно розділу 5 договору вартість одного квадратного метра житла станом на 18 лютого 2013 р. становить 5250 (п`ять тисяч двісті п`ятдесят) гривень та є фіксованою протягом тридцяти днів з моменту укладення Сторонами цього договору. Зміна вартості одного квадратного метра житла поширюється лише на ту площу житла, що не є оплаченою Інвестором на момент такої зміни. Про зміну вартості одного квадратного метра житла забудовник письмово повідомляє Інвестора за 15 днів до фактичної зміни. Зміна вартості одного квадратного метра житла оформлюється відповідною додатковою угодою до даного Договору. Пунктом 6.1. договору передбачено, що вартість квартири, зазначеної в п. 3.1. цього Договору на момент його укладення складає 475 755,00 грн. (чотириста сімдесят п`ять тисяч сімсот п`ятдесят гривень 00 коп.), в т.ч. ПДВ 79292,50 грн. і може змінюватись у зв`язку зі зміною вартості одного квадратного метра житла та відповідно до п. 6.6. цього Договору. Крім того, 18 лютого 2013 року між позивачем та відповідачем було укладено додаткову угоду до договору про будівництво (реконструкцію) житла №8/69-Х-31 від 18.02.2013 р, відповідно до якої п.п.5.1. та 5.3. договору було викладено в наступній редакції: 5.1. Вартість одного квадратного метра житла станом на 18 лютого 2013 р. становить 5250,00 гривень та є фіксованою при внесенні коштів згідно Графіку оплати, узгодженому Сторонами цього Договору. У разі прострочення оплати вартість з цього часу є змінною, і подальші розрахунки здійснюються на умовах п. 6.2. Договору. 5.3. Зміна вартості одного квадратного метра житла поширюється лише на ту площу житла, що не є оплаченою Інвестором у належному порядку на момент такої зміни. Неоплаченою є вся площа, факт оплати якої не зафіксовано у порядку, встановленому п. 6.2., п. 6.3. даного Договору. Оплаченою є площа, яку інвестор оплатив після отримання довідки Забудовника про діючу вартість квадратного метра житла та на яку по результатах оплати Сторонами складено Акт звірки взаєморозрахунків. Пунктом 6.4. договору передбачено, що розрахунок за квартиру між сторонами здійснюється коштами Інвестора за розпорядженням Херсонського регіонального управління Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» шляхом перерахування на розрахунковий рахунок Забудовника коштів згідно графіку оплати квадратних метрів житла (додаток № 1), що є невід`ємною частиною даного Договору. Додатком № 1 до договору є графік оплати квадратних метрів житла, узгоджений Інвестором та Забудовником, відповідно до якого до 20.03.2013 р. Інвестор зобов`язаний сплатити забудовнику 475 755,00 грн. за площу житла у розмірі 90,62 квадратних метри; решта квадратних метрів оплачується протягом 10-ти днів після отримання в БТІ технічного паспорту на квартиру. При цьому, у додатку зазначено, що оплата проводиться виключно за розпорядженням регіонального управління фонду через особовий рахунок Інвестора відкритий в банку-агенті Фонду. 01 березня 2013 року між позивачем та Херсонським регіональним управлінням Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву» (далі Фонд) було укладено кредитний договір № 2103201300455 (щодо надання пільгового довготермінового кредиту молодій сім`ї/одинокому молодому громадянину на будівництво (реконструкцію) чи придбання житла відповідно до постанови КМУ від 29.05.2001 р. № 584) (далі Кредитний договір), відповідно до якого Фонд надав позивачу грошові кошти в сумі 410 000,00 грн. на будівництво житла трикімнатної квартири [ADDRESS] , згідно з договором про будівництво (реконструкцію) житла № 8/69-Х-31 від 18.02.2013 р., укладеним між Забудовником ТОВ «МЖК» та [PERSON] . Відповідно до п.2.1. кредитного договору позивач вносить на особистий рахунок в банку-агенті відповідно до розрахунку розміру кредиту з визначенням внесків та суми коштів на страхування в період будівництва житла: 2.1.1. першу частину першого внеску (кошти попереднього внеску) у розмірі не менше 3 відсотків вартості будівництва чи придбання житла, усього в сумі 40 000,00 гривень, а також кошти за понаднормативну площу та/або різницю між фактичною вартістю будівництва (реконструкції) чи придбання житла і вартістю, встановленою в розрахунку розміру кредиту з визначенням внесків та суми коштів на страхування в період будівництва (реконструкції) житла в сумі 43 035,00 грн. згідно договору про придбання житла; 2.1.2. остаточну суму першого внеску та, у разі зменшення загальної площі житла, - відповідну частину кредиту, у розмірі, що визначається у додатковому договорі до цього договору щодо розрахунку і сплати внеску за уточненими показниками загальної площі житла та вартості 1 кв.м. загальної площі житла протягом 10 календарних днів з дня отримання в БТІ технічного паспорта з урахуванням фактичної площі збудованого (реконструйованого) житла. Пунктом 2.3. кредитного договору передбачено, що кредит за розпорядженням Фонду перераховується з рахунку Фонду на особистий рахунок позивача, вказаний у п.2.1. цього Договору, з подальшим перерахуванням на поточні рахунки ПрАТ «МЖК» і страховика. На виконання умов п. 2.1.1. кредитного договору позивач внесла на свій рахунок, зазначений у кредитному договорі, грошові кошти в сумах 40 000,00 грн. та 43 035,00 грн. відповідно до квитанцій №ТR 479793.20917.1871 від 22.02.2013 р. та №ТR 479793.42673.1871 від 18.03.2013 р. В свою чергу, Фонд, на виконання умов Договору та Кредитного договору, перерахував грошові кошти в сумах 219 720,00 грн., 213 000,00 грн. та 43 035,00 грн. на загальну суму - 475 755,00 грн. на рахунок ТОВ «МЖК» відповідно до платіжних доручень № 1 від 06.03.2013 р., №1 від 13.03.2013 р. та №1 від 25 березня 2013 р. з призначенням платежу внесок на будівництво житла згідно договору №8/69-Х-31 від 18.02.2013 р. Отже судом встановлено, що позивач повністю виконала умови п.6.1., 6.4 Договору про будівництво (реконструкцію) житла №8/69-Х-31 від 18.02.2013 р., а саме сплатила вартість квартири, зазначеної в п. 3.1. цього договору в сумі 475 755,00 грн. В подальшому, згідно з п.7.2.5. договору, укладеного між позивачем та відповідачем, позивачу було надіслано відповідачем копію декларації про готовність до експлуатації житлового будинку [ADDRESS] від 26.04.2016 № ХС 143161171852. Враховуючи, що планове закінчення будівництва та здача будинку в експлуатацію повинно було відповідно до п.4.1 договору бути здійснено у 2013 р., а було здійснено лише у 2016 р., відповідач неналежно виконав взяті на себе зобов`язання. У п.2.4 договору передбачено, що після введення об`єкту в експлуатацію і проведення Інвестором всіх передбачених цим договором розрахунків Інвестор набуває права на отримання своєї частки, що оформлюється відповідним Актом приймання-передачі квартири, відповідно до умов цього договору. В разі відсутності зауважень Інвестора щодо технічного стану квартири її передача останньому здійснюється Забудовником протягом 5-ти робочих днів з дати огляду квартири шляхом підписання Акту приймання-передачі квартири (п. 7.1.7. Договору). Позивачем було внесено за квартиру суму коштів у розмірі 475 755,00 грн. за площу житла у розмірі 90,62 квадратних метри, тому для отримання квартири та складання акту приймання-передачі вона повинна сплатити за решту квадратних метрів протягом 10-ти днів після отримання в БТІ технічного паспорту на квартиру, як передбачено п. 6.6. Договору: Остаточний розрахунок за квартиру здійснюється протягом 10-ти днів після отримання в БТІ технічного паспорту на квартиру, виходячи з фактичної площі квартири, шляхом оплати залишкової площі житла, що розраховується наступним чином: залишкова площа житла це вартість одного квадратного метра житла помножена на різницю між загальною площею квартири та оплаченою площею квартири, де: загальна площа квартири це площа квартири згідно з технічним паспортом на квартиру, виданим БТІ; оплачена площа квартири площа квартири, визначена сторонами в Актах про оплату відповідної кількості квадратних метрів; вартість одного квадратного метра житла вартість одного квадратного метра житла на день видачі інспекцією ДАБК документа, що відповідно до законодавства засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта проектній документації, державним будівельним нормам, стандартам і правилам, визначена згідно з розрахунками Забудовника. Однак, на виконання зазначених умов договору відповідач не повідомив позивача про розмір залишкової площі, відповідно до технічного паспорту на квартиру, та про суму коштів, які підлягають сплаті за таку залишкову площу. 23.11.2016 року позивачем направлено на адресу відповідача лист з проханням надіслати рахунок на оплату залишкової площі, а також документи для оформлення її права власності на збудоване житло. 20.12.2016 року відповіддю відповідача за №466 повідомлено позивача, що за період будівництва вартість його об`єкту істотно збільшилась, що спричинило підвищення попередньої вартості на квартири у ньому. Вартість спорудження 1 кв.м. загальної площі житла визначена і становить 6594,75 грн. За таких обставин ТОВ «МЖК» не має можливості зберігати чинною попередню вартість площі квартири, встановлену в Договорі станом на 18.02.2013р. Крім того, Договором передбачена зміна вартості житла. За даними забудовника загальна площа квартири [ADDRESS] за результатами технічної інвентаризації складає 92,6 кв.м. Оплачена площа 72,14 кв.м. Отже, неоплаченими залишились 20,46 кв.м. на загальну суму 134918, 85 грн. Позивач не погодилась оплатила залишкову площу у зазначеному розмірі, оскільки вважає, що відповідач безпідставно вимагає від неї оплати залишкових метрів у розмірі 20,46 кв.м. за ціною 6 594,75 грн. за 1 кв.м., виходячи з того, що вона повністю виконала умови п. 6.1., 6.4 Договору про будівництво (реконструкцію) житла № 8/69-Х-31 від 18.02.2013 р., а саме сплатила вартість квартири, зазначеної в п. 3.1. цього Договору в сумі 475 755,00 грн. (чотириста сімдесят п`ять тисяч сімсот п`ятдесят гривень 00 коп.) за 90,62 квадратних метри у передбачені договором строки. Пунктом 5.3. договору передбачено, що зміна вартості одного квадратного метра житла поширюється лише на ту площу житла, що є неоплаченою Інвестором у належному порядку на момент такої зміни. Отже, виходячи з того, що загальна площа квартири [ADDRESS] за результатами технічної інвентаризації складає 92,6 кв.м., а позивачем сплачено за 90,62 кв.м., то залишкова площа, яку повинна оплатити позивач, складає 1,98 кв.м., з урахуванням листа відповідача. До того ж, позивач погоджується, що залишкову площу вона повинна оплатити за ціною, встановленою на день оплати. Про те, що у відповідача немає законних підстав щодо підвищення вартості одного кв.м. житла за вже оплачену площу квартири свідчить також лист Фонду № 2052/05.2 від 28.10.2015 р., в якому зазначено, що вимога щодо збільшення вартості одного квадратного метра житла на позивача не поширюється. Крім того, представником позивача 03.09.2018 року було зроблено адвокатський запит за №24 на ім`я відповідача з проханням повідомити, в які періоди і в якому розмірі змінювалась вартість 1 кв.м. житла. Відповідно до відповіді №390 від 13.09.2018 року кошторисний розрахунок вартості будівництва було здійснено станом на 01.02.2016 року і вартість квадратного метра житла становить 6 652,00 грн. До цього, з моменту підписання договору між позивачем та відповідачем вартість житла не змінювалась. Отже, враховуючи що розмір залишкової площі становить 1,98 кв.м. х 6652,00 грн. за 1 кв.м., то позивач повинна доплатити 13170,96 грн. Проте, оскільки відповідачем не було надано позивачу технічний паспорт на квартиру, то не з`ясовано чи дійсно залишкова площа становить 1,98 кв.м., як повідомляється у листі. Відповідно до п.3.1 Р. 3 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна №127 від 24.05.2001р., роботи з інвентаризації всіх об`єктів повинні здійснюватися на замовлення та за обов`язковою участю замовника (замовників), у присутності якого (яких) проводиться обстеження, що фіксується в абрисі чи ескізі, з обов`язковим підписанням ним (ними) цих документів. Замовниками технічної інвентаризації можуть бути особи, яким об`єкт нерухомого майна належить на законних підставах або в яких такий об`єкт перебуває на законних підставах, а також ті, що замовляють технічну інвентаризацію за дорученням зазначених осіб або на підставі рішення суду про обов`язкову технічну інвентаризацію. Позивач не може бути замовником технічної інвентаризації, оскільки на час розгляду справи не є власником спірної квартири, внаслідок чого вона в приватному порядку замовила його виготовлення у ФОП [PERSON] . Технічний паспорт було виготовлено 26.10.2016 року і відповідно до нього, загальна площа квартири становить 91,8 кв.м., а отже залишкова площа становить 1,18 кв.м. і сплаті підлягає 7 849,36 грн. Відповідно до квитанції №TR 479793.18435.2713 від 22.10.2016 року позивач сплатила на користь відповідача грошові кошти в сумі 10 000,00 грн. за залишкову площу, а отже на сьогоднішній день з її боку виконані належним чином всі обов`язки за договором про будівництво (реконструкцію) житла №8/69-Х-31 від 18.02.2013 р. В свою чергу, відповідач не виконав обов`язки за вказаним договором, а саме ним не надано позивачу технічний паспорт на квартиру, огляд квартири не проведено, спірна квартира за Актом приймання-передачі позивачу не передана. Технічний паспорт, виготовлений ФОП [PERSON] , відповідачем до уваги не приймається. До того ж, на виконання вимог п.7.2.6. договору, відповідачем не передано до Фонду пакету документів, що наявні або мають бути наявні у забудовника та необхідні для реєстрації права власності Інвестора на квартиру. Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Положеннями ч.1 ст.13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі ст.12 ЦПК України та відповідно до ч.ч.1,5 та 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтями 77, 78, 79 ЦПК України встановлено правила визначення належності, допустимості, достовірності та достатності доказів. Статтею 509 ЦК України передбачено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. В силу ст. 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У ст. 530 ЦК України зазначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Відповідно до правової позиції, яка викладена в постанові ВСУ від 21.11.2012р., договори громадян із організаціями, що залучають грошові кошти для будівництва житла, хоча й мають різні найменування (підряду, дольової участі у будівництві, спільної діяльності, купівлі-продажу з розстроченням платежу, відступлення права вимоги, інвестування у нерухомість та управління майном тощо), проте предмет договору й умови у них практично однакові: замовлення на будівництво житла для власних потреб. Правовідносини між будівельною компанією (виробник) й фізичною особою (споживач, замовник) - це угода про послугу - будівництво житла. Як зазначає Верховний Суд України в Узагальненнях судової практики розгляду цивільних справ про захист прав споживачів від 01.02.2013 року - за характером ці правовідносини подібні до положень ст. 875 ЦК України (договір будівельного підряду). За договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Отже, враховуючи вищевказані норми Закону позивач повинна прийняти об`єкт будівництва, а потім оплатити його. Відповідно до ст.883 ЦК України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. Позивачем доведено, що з її боку виконані належним чином всі умови договору від 18.02.2013 року про будівництво (реконструкцію) житла №8/69-Х-31. В свою чергу, судом встановлено, що відповідач умови вищевказаного договору не виконав, а тому суд проходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню в повному обсязі. Суд не приймає до уваги доводи відповідача та третьої особи Херсонського регіонального управління Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву», виходячи з того, що той факт, що родину [PERSON] наразі виключено зі списків квартирного обліку для покращення житлових умов, оскільки надання даній родині пільгового кредиту на будівництво квартири, яка згідно із законодавством не є такою, суперечить чинному законодавству України, не є предметом розгляду даної справи. Договір від 18.02.2013 року про будівництво (реконструкцію) житла № 8/69-Х-31 на даний момент є чинним, ніким не оспорений та не визнаний недійсним. Також суд не погоджується з доводами відповідача щодо того, що правовідносини підпадають під дію Закону «Про інвестиційну діяльність», виходячи з того, що згідно ч. 1 ст. 1 Закону України «Про інвестиційну діяльність», інвестиціями є всі види майнових та інтелектуальних цінностей, що вкладаються в об`єкти підприємницької та інших видів діяльності, в результаті якої створюється прибуток (доход) або досягається соціальний ефект. Між позивачем та відповідачем було укладено договір про будівництво (реконструкцію) житла № 8/69-Х-31. Предметом даного договору є, в тому числі, участь Інвестора у фінансуванні будівництва (реконструкції) житла з метою отримання у власність квартири. Укладаючи договір позивач ставила собі за мету набути у власність квартиру в багатоквартирному будинку, а не створити прибуток (доходи) чи досягти соціального ефекту. За таких обставин участь позивача у будівництві будинку не є інвестицією в розумінні закону. Згідно правового висновку Верховного Суду України, зробленого 21.11.2012 під час розгляду справи № 6-101цс12, участь особи у будівництві багатоквартирного будинку з метою набуття права власності на квартиру в ньому не є інвестицією в розумінні Закону України «Про інвестиційну діяльність» і у разі виникнення спору зазначений Закон не підлягає застосуванню до спірних правовідносин. Щодо доводів відповідача про те, що обов`язок замовлення техпаспорту на квартиру покладається на позивача, суд зазначає наступне. Такі доводи відповідача не заслуговують на увагу суду. Відповідно до п.3.1Р.3 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна №127 від 24.05.2001р., роботи з інвентаризації всіх об`єктів повинні здійснюватися на замовлення та за обов`язковою участю замовника (замовників), у присутності якого (яких) проводиться обстеження, що фіксується в абрисі чи ескізі, з обов`язковим підписанням ним (ними) цих документів. Замовниками технічної інвентаризації можуть бути особи, яким об`єкт нерухомого майна належить на законних підставах або в яких такий об`єкт перебуває на законних підставах, а також ті, що замовляють технічну інвентаризацію за дорученням зазначених осіб або на підставі рішення суду про обов`язкову технічну інвентаризацію. Позивач не може бути замовником технічної інвентаризації, оскільки на сьогоднішній день не є власником спірної квартири, а залишкова площа, визначена відповідачем відмінна від залишкової площі, визначеної позивачем, тому позовна вимога щодо зобов`язання забудовника звернутись з замовленням для виготовлення технічної документації також підлягає задоволенню. Щодо клопотання позивача про стягнення з відповідача витрат на правничу допомогу, суд зазначає наступне. Відповідно до ч.1 ст.137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);!) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. З метою отримання правничої допомоги щодо ведення справи та представництва відповідача в суді, [PERSON] укладено договір про надання юридичної допомоги від 21.08.2018 року, додатковий договір від 20.08.2019 року квитанцію до прибуткового касового ордера б/н від 21.08.2018 р. та №525344 від 25.05.2021 року, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи складає 15 153,20 грн. Згідно остаточного детального опису робіт, виконаних адвокатом, та здійснених витрат, необхідних для надання правчиної допомоги від 25.05.2021 року, [PERSON] понесла витрати на отримання правничої допомоги у розмірі 16 915,00 грн. Відповідно до ч.ч. 3,4 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. При цьому суд зазначає про відсутність обов`язку присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо,

Outcome: approved