Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-05 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду із позовом в якому просила: стягнути з ПАТ «Трест Житлобуд-1» на її користь неустойку за договором підряду від 25.05.2016р. в сумі 46232,76 грн.. В обґрунтування свого позову [PERSON] вказала, що між нею та ПАТ «Трест Житлобуд-1» укладено договір підряду ФД/16/35 від 25.05.2016р. згідно з яким підрядник зобов*язався виконати за завданням замовника ремонтні роботи в квартирі № 35 на 5 поверсі житлового будинку № 16 по вул.. Федоренка у м.Харкові у строк до 27 червня 2016р.. 26.05.2016р. [PERSON] здійснила передоплату згідно договору, яка становить 60% від вартості роботи та складає 34000 грн.. 05.07.2016р. позивач письмово повідомив відповідача про порушення умов договору підряду, а саме: строку виконання робіт. 25.07.2016р. її було повідомлено про закінчення робіт засобами телефонного зв*язку. 29.07.2016р. позивач прийняла ремонтні роботи та зробила відповідну відмітку у журналі виконроба із зазначенням порушення строків виконання робіт. 02.08.2016р. підрядником на її адресу було відправлено акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2016р. від 05.07.2016р.. Додатково із актом направлено лист від 02.08.2016р. де зазначено, що ремонтні роботи були виконані у строк, але замовник 27.06.2016р. не з*явився на об*єкт для прийняття виконаних робіт. Із вказаним листом позивач не згода, оскільки вказане в листі спростовується складеним нею в присутності свідків актом обстеження квартири від 07.07.2016р.. 05.08.2016р. нею на адресу відповідача було направлено акт про відмову підписання акту приймання виконаних будівельних робіт у зв*язку з невідповідністю форми акту вимогам чинного законодавства. Разом із вказаним актом позивачем направлено відповідачу претензія щодо порушення умов договору підряду. 27.08.2016р. відповідачем повторно на адресу позивача направлено акт приймання виконаних будівельних робіт без урахування зазначених недоліків. 30.08.2016р. позивач [PERSON] повторно повернула вказаний акт з відмовою від його підписання. У своїй позовній заяві [PERSON] посилається на ст.ст.611,612 ЦК України та ст.10 ЗУ «Про захист прав споживачів» для розрахунку неустойки в розмірі 3% загальної вартості замовлення. В судовому засіданні позивач та її представник заявлені позовні вимоги підтримали в повному обсязі та вказали, що при візуальному огляді виконаних ремонтних робіт 25.07.2016р. [PERSON] недоліків не було виявлено. Вказані в позові недоліки були виявлені пізніше. Представник відповідача позовні вимоги не визнала в повному обсязі та звернулась до [PERSON] із зустрічним позовом, в якому просила: стягнути з [PERSON] на користь Приватного акціонерного товариства «Трест Житлобуд-1» заборгованість за договором підряду в розмірі 25182,77 грн.. В обґрунтування зустрічного позову представник Приватного акціонерного товариства «Трест Житлобуд-1» вказала, що для прийняття робіт у період, встановлений договором підряду, [PERSON] не з*явилась та не відповідала на телефонні дзвінки. 29.07.2016р. [PERSON] зустрілась з виконробом, оглянула виконані роботи та прийняла їх без зауважень, про що особисто зробила запис у журналі виконроба та наполягала, щоб акт виконаних робіт було направлено їй поштою. ПАТ «Трест Житлобуд-1» неодноразово направляв [PERSON] акт виконаних робіт від 02.08.2016р. та 25.08.2016р., але остання повертала акти не підписаними, мотивуючи неналежним їх оформленням. Станом на 03.10.2016р. [PERSON] не здійснила кінцеву оплату за договором підряду, заборгованість складає 21039,20 грн.. Крім того, ПАТ «Трест Житлобуд-1» просить стягнути з [PERSON] 3% річних від простроченої суми 1507,43 грн., 126,14 - інфляційну складову, а також 2510 грн. суму понесених збитків. Також, представник ПАТ «Трест Житлобуд-1» вказала, що відповідно до вимог договору підряду, термін виконання робіт може змінитись у випадку, зокрема, несвоєчасного надання доступу до квартири, через нездійснення позивачем [PERSON] обов*язкових робіт з встановлення та підключення радіаторів опалення і виносу сміття, підрядник був позбавлений можливості доступу для виконання робіт у повному обсязі у строк, встановлений договором. Суд, вислухавши пояснення сторін, свідків, дослідивши письмові докази по справі, приходить до наступного. Судом встановлено, що між [PERSON] та ПАТ «Трест Житлобуд-1» укладено договір підряду ФД/16/35 від 25.05.2016р. згідно з яким, підрядник зобов*язався виконати за завданням замовника ремонтні роботи в квартирі № 35 на 5 поверсі житлового будинку № 16 по вул.. Федоренка у м.Харкові у строк до 27 червня 2016р., а замовник зобов*язується прийняти та оплатити виконану роботу. Відповідно до п.2.1 договору підряду за виконану роботу замовник сплачує підряднику її ціну у розмірі 55039,20 грн.. 26.05.2016р. [PERSON] здійснила передоплату згідно договору, яка становить 60% від вартості роботи та складає 34000 грн., про що сторони не заперечували у судовому засіданні. Пунктом 2.3 договору підряду встановлено, що кінцева оплата роботи здійснюється в день підписання акту виконаних робіт. Відповідно до п.3.1 договору, підрядник передає замовнику підписаний та скріплений печаткою зі своєї сторони акт виконаних робіт. Замовник перевіряє та приймає виконані підрядником роботи в обсязі, вказаному в акті та підписує акт протягом одного дня з моменту його отримання. [PERSON] в судовому засіданні вказала, що 25.07.2016р. засобами телефонного зв*язку її було повідомлено про закінчення робіт згідно договору підряду. В судовому засіданні сторони підтвердили, що 29.07.2016р. замовник [PERSON] разом із виконробом оглянула виконані роботи та прийняла їх без зауважень на недоліки, але з зазначенням того, що робота була виконана з порушенням терміну, про що особисто [PERSON] вказала у журналі виконроба. Також, сторони в судовому засіданні не заперечували той факт, що ПАТ «Трест Житлобуд-1» 02.08.2016р. та 25.08.2016р. направляло поштою на адресу [PERSON] акти виконаних робіт, але вони були повернуті [PERSON] з позначкою про неналежне їх оформленням. Так, відповідно до п. п.3.1, 3.2 договору підряду, підрядник передає замовнику підписаний та скріплений печаткою зі своєї сторони акт виконаних робіт. Замовник перевіряє та приймає виконані підрядником роботи в обсязі, вказаному в акті та підписує акт протягом одного дня з моменту його отримання; в випадку,якщо замовник не підписав акт виконаних робіт та не повернув його з мотивованою відмовою від підписання протягом 3 робочих днів з дня отримання, акт виконаних робіт вважається підписаним, а виконані роботи прийняті. У випадку виявлення замовником недоліків, які допущені по вині підрядника, комісією з числа представників замовника та підрядника в триденний термін складається та підписується акт про усунення недоліків у виконаних роботах, а також строки їх усунення підрядником. Після усунення підрядником виявлених недоліків, замовник протягом одного дня підписує акт виконаних робіт за договором. Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Обираючи спосіб захисту свого порушеного права, позивач відповідно до ст. 10 ЦПК України повинен довести, що його право є порушеним. Відповідно до вимог ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення\~\~рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Відповідно до положень п. 4 ст. 60 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч.ч. 1, 2. ст. 853 ЦК України замовник зобов»язаний прийняти роботу , виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Посилання позивача за основним позовом [PERSON] на застосування\~\~п. 5 ст. 10 ЗУ «Про захист прав споживачів» і стягнення з відповідача неустойки за прострочення\~\~виконання зобов*язання є безпідставним. Відповідно до ст..850 ЦК України замовник зобов*язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду. У разі невиконання замовником вказаного обов*язку, підрядник має право перенести строки виконання роботи або підвищити ціни роботи. З урахуванням положень п.1.9 договору підряду, згідно якого термін виконання робіт може змінитись у випадку, зокрема, несвоєчасного доступу до квартири, через нездійснення [PERSON] обов*язкових робіт з встановлення та підключення радіаторів опалення і виносу сміття, що передбачено кошторисом, підписаного сторонами, підрядник був позбавлений можливості доступу для виконання робіт у повному обсязі у строк встановлений договором. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] підтвердив той факт, що [PERSON] ухилялась від прийняття виконаних проміжних робіт, що робило неможливим закінчити усі роботи, передбачені договором у строки. Вказане також підтверджується письмовими службовими записками [PERSON] датованими 22.06.2016р. та 25.06.2016р. та адресованими директору ремонтних робіт треста та зам.голови правління треста. Оскільки [PERSON]\~\~не довела і матеріали справи не містять даних, що саме з вини ПАТ «Трест Житлобуд-1» були порушені умови договору підряду стосовно строку виконання ремонтних робіт, тому суд відмовляє позивачу за основним позовом у задоволенні вимог про стягнення неустойки. Суд не приймає до уваги акт обстеження квартири від 07.07.2016р., складений [PERSON] в присутності свідків [PERSON] та [PERSON], оскільки п.3.3 договором підряду передбачений інший порядок складання акту у випадку виявлення замовником недоліків, які допущені по вині підрядника. Що стосується кінцевої оплати роботи, то відповідно до п.2.3 договору підряду оплата здійснюється в день підписання акту виконаних робіт. Судом встановлено, що підрядник двічі направляв [PERSON] акт виконаних робіт, але остання повертала їх із зазначенням невідповідності форми акту діючому законодавству. Глава 61 ЦК України не містить вимог щодо форми договору будівельного підряду, а тому суд приходить до висновку, що форма такого договору повинна відповідати загальним правилам про форми угод, а тому відповідно до ст. 205 ЦК України даний договір може бути укладений як в усній, так і письмовій формі. Відповідно до ст. 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими. Акт прийому - передачі виконаних робіт, наданий підрядником за червень 2016р., складений 05.07.2016р., не містить підпису замовника [PERSON]. Аналізуючи все вищезазначене, суд вважає, що фактично роботи за договором підряду від 25.05.2016р. [PERSON] прийняла, про що власноруч зазначила у розписці від 29.07.2016р. де вказала, що роботи виконані в повному обсязі та недоліки при візуальному огляді нею не виявлені. Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог. [PERSON] не надала до суду належних та допустимих доказів неякісного виконання робіт, а саме: висновку експертизи, як цього вимагає діюче законодавство. Клопотання про призначення експертизи [PERSON] не заявляла, а підтвердила той факт, що квартиру, яка була предметом договору підряду продала. З урахуванням наведеного, суд виходить з того, що на підрядника покладається обов'язок довести, що ним було належним чином виконано свої зобов'язання за договором підряду і матеріали справи містять належні та допустимі докази на підтвердження виконання ПАТ «Трест Житлобуд-1» своїх зобов'язань за зазначеним договором підряду. Таким чином, вимоги ПАТ «Трест Житлобуд-1» за зустрічним позовом підлягають частковому задоволенню, а саме: підлягають стягненню з [PERSON] заборгованість за договором підряду з урахуванням 3% річних та інфляції. Стосовно вимог ПАТ «Трест Житлобуд-1» про стягнення суми понесених витрат в розмірі 2510 грн., то вказані вимоги задоволенню не підлягають, оскільки вказана сума збитків нічим не підтверджується. Розподіл судових витрат здійснюється на підставі ст.88 ЦПК України.

Outcome: partial