Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-04 00:00:00

Позивач [PERSON], звернулась до суду з позовом до відповідача про визнання права власності на ? частину квартири як подружжя та на ? частину квартири у порядку спадкування. Обгрунтовуючи позовні вимоги, посилаючись на те, що [INFO] помер її чоловік - [PERSON], після смерті якого відкрилась спадщина на все його майно в тому числі і квартира [ADDRESS], яка була придбана подружжям в період шлюбу. [PERSON] був членом ЖБК «Шовковик-13», а тому він набув у власність кооперативну квартиру [ADDRESS] шляхом внесення пайового внеску. Позивач протягом шести місяців з дня відкриття спадщини подала до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. У подальшому позивач звернулась до вищевказаної контори з проханням видати свідоцтво про право на спадщину на вищевказану квартиру, однак їй було відмовлено, мотивуючі це відсутністю документа, що підтверджує право власності на квартиру та його державній реєстрації. Тобто, [PERSON] та [PERSON] хоч і сплатили суму пайового внеску в повному обсязі, однак не зареєстрували своє право власності на квартиру у встановленому законодавством порядку. Таким чином, позивач вважає, що вона як дружина померлого має право власності на ? частину квартири [ADDRESS]. Інша ? частина квартири належить померлому [PERSON] На підставі викладеного позивач просить суд визнати за нею право власності на ? частину квартири як дружини померлого та визнати право на спадщину на ? частину квартири в порядку спадкування за законом. В судове засідання позивач не з'явилась, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує, та просила суд про задоволення позову. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, від нього на адресу суду надійшли письмові пояснення, при цьому зазначив, що просять розглядати справу у відсутності їх представника (а.с.51-52). Представник третьої особи - Реєстраційної служби Деснянської райдержадміністрації у м. Києві в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не відомі, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином. Представник третьої особи - ЖБК «Шовковик-13» в судове засідання не з'явився, через канцелярію суду подано заяву про розгляд справи у відсутності їх представника. Відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Суд вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних про права та взаємовідносини сторін для розгляду справи за відсутності сторін. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд в судовому засіданні встановив, що згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу від 21.12.1978 р. серії [NUMBER] виданого відділом ЗАГС Дарницького і Дніпровського районів, 21.12.1978 р. було укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON] (а.с.4.) [INFO] у подружжя народився син - [PERSON] (а.с.5). На підставі рішення виконавчого комітету Київської міської ради народних дебутатів від 22 жовтня 1991 р. №76 [PERSON] на родину в складі трьох осіб, було надано ордер на зайняття жилого приміщення квартири [ADDRESS]. Згідно довідок №42 від 22 червня 2006 р. виданої ЖБК «Шовковик-13», гр. [PERSON] є членом ЖБК «Шовковик-13» у повному обсязі в розмірі 99 114 руб. 02 коп. сплатив суму пайового внеску за квартиру [ADDRESS]. Згідно ч. 1 ст. 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один із них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Право власності на дане житлове приміщення [PERSON] та [PERSON] шляхом реєстрації в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації прав власності на об'єкти нерухомого майна, не оформляли. [INFO] [PERSON] помер, про що Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві, зроблено відповідний актовий запис №12988 (а.с.6). Після смерті [PERSON] дружина [PERSON] відповідно до ст. 1268 ЦК України є спадкоємцем його майна і спадщина належить їй з часу її відкриття. Згідно ст. 61 СК України об'єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту. Об'єктом права спільної сумісної власності є заробітна плата, пенсія, стипендія, інші доходи, одержані одним із подружжя. Статтею 368 ЦК України визначено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю. Тому за позивачем [PERSON] необхідно визнати право власності на ? частину квартири [ADDRESS], як на частку в спільній сумісній власності майна подружжя. Згідно ст. 19-1 Закону України «Про кооперацію», член житлового - будівельного, дачно - будівельного, гаражно - будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою, дачею, гаражем, іншою будівлею, спорудою або приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення член житлово - будівельного, дачно - будівельного, гаражно - будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна. Відповідно до ст. 384 ЦК України, член житлово - будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він не викупив її. У разі викупу квартири член житлово - будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Оскільки сума поєнакопичення виплачена повністю, то [PERSON] фактично був власником квартири [ADDRESS] загальною площею 55,4 кв.м., житловою площею - 28,6 кв.м. У відповідності до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. 20.09.2016 року позивач звернувся до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлого чоловіка - [PERSON] (а.с.59). Крім того, 20.09.2016 р. [PERSON] звернувся до П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори з заявою про відмову від прийняття спадщини після смерті свого батька [PERSON], на користь своєї матері - [PERSON] (а.с.60). Державний нотаріус Колодій Г.М. П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори, 28 березня 2017 року винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, на квартиру [ADDRESS], в зв'язку з відсутністю документа, що підтверджує право власності на вищевказану квартиру та його державної реєстрації за спадкоємцем (а.с.80). Згідно копії інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна КМДА, №КВ-2017 №3205 від 01.02.2017 р. [ADDRESS] на праві власності не зареєстрована (а.с.78). Відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Таким чином, суд повно, всебічно та об'єктивно дослідивши всі зібрані по справі докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що доводи, викладені в позові, обґрунтовані та доведені, в зв'язку з чим позовна заява підлягає задоволенню. На підставі ст.ст. 384, 368, 1216, 1261, 1268 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»,

Outcome: approved