Jurisdiction: civil
Date: 2016-02-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідача про встановлення порядку користування земельною ділянкою, усунення перешкод у її приватизації та визнання правомірним акту встановлення та погодження в натурі зовнішніх меж землекористування. Посилалась на те, що вона та відповідач є співвласниками будинку [ADDRESS]. Рішенням Київської міської ради № 364/6580 від 06.10.2011р. сторонам передано у приватну власність для обслуговування житлового будинку і господарських споруд земельну ділянку площею 0,10 га в рівних частинах. Стверджувала, що з метою виділення в натурі та подальшої приватизації належної їй частини земельної ділянки звернулась до землевпорядної організації, яка виготовила акт встановлення та погодження зовнішніх меж спірної земельної ділянки, але відповідач відмовився підписати його, а тому вимушена була звернутись до суду за захистом своїх прав. Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 29.01.2015 в задоволенні позову [PERSON] до [PERSON], треті особи: Мале колективне багатопрофільне підприємство «ГЕОРАД», Київська міська рада про встановлення порядку користування земельною ділянкою, усунення перешкод у її приватизації та визнання правомірним акту встановлення та погодження в натурі зовнішніх меж землекористування відмовлено. Ухвалою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва від 16.06.2015 залишено без змін рішення Дарницького районного суду міста Києва від 29.01.2015. Ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних від 18.11.2015 рішення Дарницького районного суду міста Києва від 29.01.2015 та ухвалу колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва від 16.06.2015 скасовано, справу передано до суду першої інстанції. Під час розгляду справи позивач змінив предмет позовних вимог, просив визначити порядок користування земельною ділянкою площею 0,10 га. розташованою за адресою: [ADDRESS], між [PERSON] і [PERSON] згідно з їхніми частками у праві власності на житловий будинок [ADDRESS], а саме: відповідно до плану поділу земельної ділянки [NUMBER] [PERSON] буде користується частиною земельної ділянки, точки повороту меж якої позначено літерами в дужках, тобто від (А) до (Б), від (Б) до (В) від (В) до (Г) від (Г) до (А), а [PERSON]. буде користується частиною земельної ділянки, точки повороту меж якої позначено літерами без дужок, тобто від А до Б, від Б до В від В до А. Визнати за [PERSON] право на приватизацію земельної ділянки в розмірі, що відповідає її частці у домоволодінні [ADDRESS] від загального розміру земельної ділянки що знаходиться у спільному з [PERSON] користуванні. Зобов'язати [PERSON] не чинити перешкод в здійсненні [PERSON] приватизації земельної ділянки розташованої по [ADDRESS] в розмірі, що відповідає частці [PERSON] у домоволодінні [ADDRESS] а саме ? від загального розміру земельної ділянки що знаходиться у їхньому спільному з Відповідачем користуванні. Визнати акт встановлення та погодження в натурі (на місцевості) зовнішніх меж землекористування від 09 липня 2014 року відповідно до якого [PERSON] має намір приватизувати частину земельної ділянки, точки повороту меж якої позначено літерами в дужках, а саме: від (А) до (Б), від (Б) до (В) від (В) до (Г) та від (Г) до (А). Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судовий збір. В судовому засіданні позивач та її представники підтримали позовні вимоги, з підстав викладених в позовній заяві. Відповідач проти задоволення позову заперечив на підставі наданих суду заперечень. Представники третіх осіб малого колективного багатопрофільного підприємства «ГЕОРАД» та Київської міської ради в судове засідання не з'явились. Представник третьої особи Київської міської ради надіслав письмові пояснення та просив прийняти законне рішення. Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав. Частиною 1 ст. 121 ЗК України передбачено, що громадяни України мають право на безоплатну передачу їм земельних ділянок із земель державної або комунальної власності. Статтею 116 ЗК України встановлено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Статтею 118 ЗК України визначено порядок безоплатної приватизації земельних ділянок громадянами. Зокрема, вказаною статтею встановлено, що громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають заяву до відповідної районної або сільської, селищної, міської ради за місцезнаходженням земельної ділянки. У заяві зазначаються бажані розміри та мета її використання. Відповідна місцева державна адміністрація або сільська, селищна, міська рада розглядає заяву, а при передачі земельної ділянки фермерському господарству - також висновки конкурсної комісії, і в разі згоди на передачу земельної ділянки у власність надає дозвіл на розробку проекту її відведення. Проект відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян організаціями, які мають відповідні дозволи (ліцензії) на виконання цих видів робіт, у строки, що обумовлюються угодою сторін. Проект відведення земельної ділянки погоджується з органом по земельних ресурсах, природоохоронним і санітарно-епідеміологічним органами, органами архітектури і охорони культурної спадщини та подається на розгляд відповідних місцевої державної адміністрації або органу місцевого самоврядування. Районна або сільська, селищна, міська рада у місячний строк розглядає проект відведення та приймає рішення про передачу земельної ділянки у власність. Відповідно до п. 34 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключною компетенцією міських рад є вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин. Тобто, вказаним положенням визначено правові підстави набуття громадянами і юридичними особами права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності. Такими підставами є рішення органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Судами попередніх інстанцій встановлено, що [PERSON] на підставі договору міни від 3 листопада 1999 року на праві власності належить ? частка житлового будинку [ADDRESS]. [PERSON] є власником іншої 1/2 частки цього ж будинку на підставі договору купівлі-продажу від 9 квітня 2005 року. Рішенням Київської міської ради від 6 жовтня 2011 року №364/6580 сторонам передано у приватну власність земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель і споруд загальною площею 0,10 га в рівних частках, тобто по ? частці кожному. Як вбачається з пояснень позивача, остання звернулась до землевпорядної організації Малого колективного багатопрофільного підприємства «ГЕОРАД» для розроблення та виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі на місцевості для будівництва і обслуговування ? частини житлового будинку [ADDRESS], яким було виготовлено відповідний акт (а.с.14). Відповідач, як суміжний землевласник, відмовився підписувати акт встановлення та погодження в натурі (на місцевості) зовнішніх меж землекористування. Разом з тим, системний аналіз норм, які регулюють порядок приватизації, дозволяє зробити висновок про те, що погодження меж є виключно допоміжною стадією у процедурі приватизації земельної ділянки, спрямованою на те, щоб уникнути необов'язкових технічних помилок. У статті 198 ЗК України вказано, що складовою кадастрових зйомок є «погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами». Із цього не слідує, що у випадку відмови суміжного землевласника або землекористувача від підписання відповідного документу акту погодження меж слід вважати, що погодження меж не відбулося, і процедура приватизації має зупинитися. Погодження полягає у тому, щоб суміжнику було запропоновано підписати відповідний акт. Якщо він відмовляється це робити, орган, уповноважений вирішувати питання про приватизацію ділянки, повинен виходити не з самого факту відмови від підписання акту, а з мотивів відмови, наприклад, провести додаткову перевірку, чи має місце «накладання» ділянок. Отже, підписання акту погодження меж самостійного значення не має, воно не призводить до виникнення, зміни або припинення прав на земельну ділянку, як і будь-яких інших прав у процедурі приватизації. Виходячи з цього, в позові слід відмовити, оскільки спір про право у випадку не підписання акту погодження меж відсутній. За викладених обставин не підлягають задоволенню вимоги про встановлення порядку користування земельною ділянкою, визнання права на приватизацію, зобов'язання не чинити перешкоди в приватизації земельної ділянки, визнання правомірним акта встановлення та погодження в натурі зовнішніх меж земельної ділянки в повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed