Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-03 00:00:00

Позивач - [PERSON] звернулася в суд з позовною заявою до [PERSON] , про збільшення розміру аліментів на утримання дітей. В обґрунтування\~позовних вимог\~позивач посилається\~на те,\~що з 18 вересня 2003 року по 22 вересня 2015 року позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] перебувала у зареєстрованому шлюбі (за актовим записом відділу реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міською управління юстиції Закарпатської області №576). Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.09.2015 року (справа №308/6148/15-ц) шлюб між нею та відповідачем було розірвано. В шлюбі у них з відповідачем народились діти: [PERSON] [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.09.2015 року (справа №308/6148/15-ц) на мою користь на утримання неповнолітніх дітей з [PERSON] стягнуто аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 1 000 (одна тисяча гривень) щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 28 травня 2015 року і до досягнення дитиною повноліття. Постановою міського відділу державно виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції від 02.10.2015 року відкрито виконавче провадження з виконання Виконавчого листа № 308/6148/15 від 23.09.2015 року, виданого Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області. Розмір аліментів на утримання неповнолітніх дітей в розмірі по 1000,00 (одна тисяча) гривень щомісячно, на думку позивача не є достатнім для утримання неповнолітніх дітей, так як на даний час діти потребують значно більших матеріальних коштів у зв`язку з навчанням та розвитком. Розмір аліментів не відповідає мінімальному розміру аліментів на одну дитину - 50 % прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку, що є гарантованим мінімальним розміром аліментів, визначеним вимогами Сімейного кодексу України. Враховуючи наведене у пощивача виникла необхідність звернутися до суду з позовом про збільшення розміру присуджених аліментів. Крім того, як зазначає позивач, протягом тривалого періоду часу Відповідач не підтримував з нею зв`язків, вона не володіє достовірною інформацією про його місце роботи, однак, їй відомо, що його доходи є мінливими, в значній частині отримуються з неофіційних джерел заробітку. Ухвалою судді від 10.06.2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Суд констатує, що відповідач правом на подачу відзиву на позов не скористався, жодних заяв чи письмових пояснень до суду не подав. Згідно правил ч. 6 ст.19 ЦПК України\~зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України\~справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Враховуючи те, що клопотання про проведення розгляду справи в судовому засіданні з викликом від жодної із сторони не надходило, суд приходить до переконання, що розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження у відповідності до вимог ч. 5 ст.\~279\~ЦПК України проводиться за наявними у справі матеріалами. У відповідності до ч.2ст.247\~ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, судом встановлені наступні обставини. Судом\~встановлено та\~підтверджується матеріалами\~справи,\~що сторони\~з 18 вересня 2003 року по 22 вересня 2015 року перебувал у зареєстрованому шлюбі (за актовим записом відділу реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міською управління юстиції Закарпатської області №576). Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.09.2015 року (справа №308/6148/15-ц) шлюб між ними було розірвано. В шлюбі у сторін народились діти: [PERSON] [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.09.2015 року (справа №308/6148/15-ц) на користь позивача на утримання неповнолітніх дітей з [PERSON] стягнуто аліменти в твердій грошовій сумі в розмірі 1 000 (одна тисяча гривень) щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 28 травня 2015 року і до досягнення дитиною повноліття. На підставі вказаного рішення судом було видано виконавчий лист у частині стягнення аліментів, який пред`явлено позивачем до виконання. За змістом ч. 1\~ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства»\~кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Відповідно до Конвенції ООН про права дітей від 20.11.1989 року (ратифікована Україною\~Постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 року № 789-XІІ) держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Дитина, з огляду на її фізичну й розумову незрілість вимагає спеціального захисту й турботи, включаючи належний правовий захист, як до так і після народження. Крім того, у відповідності до ч. 1 ст. 3 Конвенції про права дитини та ч. ч. 7, 8\~ст. 7 СК України, під час вирішення будь-яких питань щодо дітей суд повинен виходити з найкращого забезпечення інтересів дітей. Згідно з ч. 2\~ст. 51 Конституції України\~та\~ст. 180 СК України\~батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до положень\~ст. 181 СК України\~способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів. Положенням ч. 1\~ст. 182 СК України\~передбачені обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів. За правилами ч. 1\~ст. 183 СК України\~частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі регламентовано\~ст. 184 СК України. Як вбачається з матеріалів справи, спільні діти сторін проживають з позивачем. Даних про те, що відповідач працює та має постійний (сталий) дохід матеріали справи не містять. За приписами\~ст. 192 СК України\~розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік»\~для дітей віком від 6 до 18 років з 1 січня 2019 року установлено прожитковий мінімум 2027 гривень, з 1 липня\~2118 гривень, з 1 грудня\~2218 гривень. На час ухвалення рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.09.2015 року (справа № 308/6148/15-ц) згідно зі\~ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2015 рік»\~у 2015 році було установлено прожитковий мінімум: дітей віком до 6 років: з 1 січня 2015 року\~1032 гривень, з 1 вересня\~1167 гривень; дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2015 року\~1286 гривень, з 1 вересня\~1455 гривень. Суд вважає, що з часу ухвалення судом рішення від 22.09.2015 року про стягнення аліментів сталася значна зміна цін на основні життєво-необхідні товари та продукти, що є загальновідомою обставиною і не потребує доказування в силу положень ч. 3\~ст. 82 ЦПК України. При визначенні розміру аліментів суд враховує майновий стан позивача, яка веде догляд за доньками, вік дітей, матеріальне становище платника аліментів (відповідача), який є особою працездатного віку, відсутність у матеріалах справи даних про наявність у відповідача аліментних зобов`язань та інших утриманців, вимоги норми ч. 2\~ст. 182 СК України, згідно з якою розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини, мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж п`ятдесят відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, а мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів, а також ту обставину, що з часу ухвалення рішення суду від 22.09.2015 року, за яким були враховані існуючі на той час обставини, передбачені\~ст. 182 СК України, істотно зріс рівень споживчих цін та відповідно до цього та з урахуванням вікових особливостей дітей, зросли витрати на їх утримання, що вплинуло на матеріальний стан позивача у сторону його погіршення. Враховуючи викладене та беручи до уваги рівність обов`язку батьків щодо утримання дітей, суд приходить до висновку, що в силу вимог ст. 180 СК України\~та відповідно до положень\~ст. 192 СК України\~позов слід задовольнити повністю і збільшити розмір аліментів, встановлений рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 22.09.2015 року в цивільній справі № 308/6148/15-ц, та стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на доньок [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] у твердій грошовій сумі у розмірі 2\~500,00 грн. щомісячно і до досягнення старшою повноліття. Розмір аліментів, визначений судом, відповідатиме принципам розумності та справедливості. При цьому, суд зазначає, що сторони не позбавлені права в подальшому, відповідно до положень\~ст. 192 СК України, ставити питання про зміну розміру аліментів. Як роз`яснено в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів»,розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили. Відповідно до положень ч. ч. 6, 7\~ст. 141 ЦПК України\~якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Оскільки позивач звільнена від сплати судового збору в частині вимог про стягнення аліментів, то такий слід компенсувати за рахунок держави.

Outcome: approved