Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до відповідачів прокуратури Кіровоградській області, Державної казначейської служби України про стягнення моральної шкоди в сумі 100 000 грн., яка їй завдана в період з 01.07.2018 року по 03.12.2018 року при досудовому розслідуванні кримінального провадження № 42018121160000043. В обґрунтування позову [PERSON] зазначила, що вона неодноразово подавала заяву про скоєння злочину до органів прокуратури та поліції відносно її нині покійного тата [PERSON] , однак працівники прокуратури не збиралися порушувати кримінальне провадження, і лише 04.09.2018 року нарешті зареєстрували кримінальне провадження № 42018121160000043. Вказує, що бачачи таке недбале ставлення до розслідування смерті батька змушена була добиватися справедливості. Внаслідок чого слідчими суддями Олександрівського районного суду Кіровоградської області визнано бездіяльність слідчих та відведено слідчих від проведення досудового розслідування. Таким чином на час подання даного позову в Олександрійвському ВП Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області не залишилось ні одного слідчого, що не був відведений від розслідування кримінального провадження № 42018121160000043. Процесуальні прокурори на все це дивились крізь пальці, але так тривати довго не могло. Ухвалою слідчого судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 07.11.2018 року по справі № 397/1327/18 визнано бездіяльність начальника Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області Чабаненка М.П., прокурорів Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області [PERSON] та [PERSON] . Вказала, що моральні страждання будь-якої людини залежать від багатьох чинників, однак основними є глибина розуміння джерела моральних страждань, причин, що їх породили, можливість усунути ці причини самостійно, термін дії обставин моральних страждань на людину, наслідки цих страждань, характер людини, її емоційний стан, сімейні обставини, попередня професійна діяльність та інше. Як зрозуміло з ситуації причиною моральних страждань є цинічна поведінка працівників відповідача по відношенню до її лиха, до її старань притягнути винних до відповідальності. Вказує, що страждає не тільки у зв`язку зі смертю батька, а ще від бездіяльності всього слідчого відділення Олександрівського ВП Знам`янсього ВП ГУНП в Кіровоградській області. Фактично з перших днів після подачі нею заяви про скоєння злочину стало зрозуміло, що досудове розслідування буде саботуватись і від цього позивач втратила спокій. Маючи достатній рівень освіти та певний життєвий досвід та досвід захисту своїх прав вона в повній мірі розуміє незаконність та абсурдність затягування часу та нереагування на об`єктивний факт вчинення злочину. Її моральні страждання проявлялися у відчуттях відчаю, страху, сорому, приниження, неможливістю продовжувати активне громадське життя. У зв`язку з викладеним, посилаючись на формулу, розроблену доктором юридичних наук, професором А.М. Ерделєвським, яка є науковою рекомендацією по визначенню можливого розміру компенсації моральної шкоди ( D=dxfvxі xcx(1-fs) ), вказує, що завдана позивачу [PERSON] моральна шкода становить 763776 грн., однак, враховуючи, що виплата вказаних коштів здійснюється за рахунок бюджету України, позивач просила визнати прокуратуру Кіровоградської області такою, що завдала [PERSON] моральну шкоду в період з 01.07.2018 року по 03.12.2018 року бездіяльністю підлеглим йому підрозділом при досудовому розслідуванні кримінального провадження № 42018121160000043 та стягнути на її користь моральну шкоду в сумі 100 000 грн. 00 коп. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 23.01.2019 року відкрито провадження у вказаній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання. 18.02.2019 року за вх. № 4041 до суду від першого заступника прокурора Кіровоградської області надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти позову, просить відмовити у його задоволенні. Так, у відзиві зазначено, що позивачем не доведено факту спричинення їй бездіяльністю прокурорів моральної шкоди, наявність судового рішення про визнання бездіяльності прокурорів Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури в частині не розгляду заявлених клопотань від 08.10.2018 та 25.10.2018 про ексгумацію трупа [PERSON] , безумовно не встановлює доведеність усіх обов`язкових складових цивільно-правової відповідальності. Позивач належних і допустимих доказів на підтвердження обставин, якими вона обґрунтовує свої вимоги, не надала. Посилання позивача на наявність завданої їй моральної шкоди, без належних доказів, є лише припущенням і не можуть бути взяті судом до уваги як факт. 13.11.2019 року за вх. № 27596 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив в якій вона заперечила проти доводів викладенихпершим заступником прокурора Кіровоградської області у відзиві на позовну заяву, просила позов задовольнити. Ухвалою суду від 13.11.2019 року підготовче провадження у справі закрито, призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 13.02.2020 року передано заяву про відвід судді Драного В.В., яка подана прокурором Кіровоградської області у цивільній справі № 405/282/19 до канцелярії Ленінського районного суду м. Кіровограда для визначення автоматизованою системою документообігу суду на підставі ч. 1 ст. 33 ЦПК України, судді, який буде вирішувати питання про відвід судді. Ухвалою суду від 18.02.2020 року у задоволенні заяви прокурора Кіровоградської області О. Тубельця про відвід судді Драного В.В. від розгляду цивільної справи № 405/282/19 відмовлено. Позивач у судовому засіданні підтримала позов, пославшись на викладене в ньому, просила його задовольнити в повному обсязі. Вказала, що розмір моральної шкоди вона оцінює за смерть батька. Представник прокуратури Кіровоградської області у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. 06.05.2019 року за вх. № 11018 та 20.03.2020 року за вх. № 7191 стороною відповідача подано до суду клопотання про здійснення розгляду справи без участі представника прокуратури Кіровоградської області (том І а.с. 47-48, 178-179). Представник Державної казначейської служби України у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином відповідно до вимог ст.ст. 128-131 ЦПК України. Причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи, відзиву на позовну заяву не надав. Згідно п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. За таких обставин, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності представників відповідачів на підставі матеріалів справи та наявних у справі доказів. Заслухавши позивача, дослідивши матеріали цивільної справи та матеріали кримінального провадження № 42018121160000043, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково з наступних підстав. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 04.09.2018 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42018121160000043 внесено матеріали досудового розслідування за ознаками кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України за фактом насильницької смерті [PERSON] - батька позивача [PERSON] . Ухвалою слідчого судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 07.11.2018 року визнано бездіяльність прокурорів Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області в частині не розгляду заявлених клопотань [PERSON] від 08.10.2018 року та 25.10.2018 року про ексгумацію трупа [PERSON] (том І а.с. 4-5). Ухвалою слідчого судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 01.04.2019 року скасовано постанову начальника Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Кіровоградської області Чабаненка М.В. від 19 лютого 2019 року про відмову у задоволенні клопотання по матеріалам досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42018121160000043 від 04.09.2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України (а.к/п 202-204). Ухвалою слідчого судді Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 23.05.2019 року визнано бездіяльність прокурора Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Павлова О.О., в частині невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за заявою [PERSON] від 27.07.2018 року. Визнано бездіяльність прокурора Олександрівського відділу Знам`янської місцевої прокуратури Драгоненко А.Ю. в частині невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за заявою [PERSON] від 25.07.2018 року (том І а.с. 126). Отже, вказаними ухвалами слідчого судді встановлено факт бездіяльності та протиправності дій прокурорів при проведенні досудового розслідування по кримінальному провадженню № 42018121160000043 від 04.09.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені статтею 56 Конституції України, згідно якої кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, а також нормами статті 1167 ЦК України, відповідно до якої моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Крім того, статтею 23 ЦК України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема, органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме: у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. Шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян, підлягає відшкодуванню на підставі Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду». За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (ст.ст. 1173, 1174 ЦК України). Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України. Відповідно до цієї норми обов`язок відшкодувати завдану шкоду потерпілому покладається не на посадову особу, незаконним рішенням, дією чи бездіяльністю якої завдано шкоду, а на державу. Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. За таких обставин, суд приходить до висновку, що доводи [PERSON] про спричинення їй моральної шкоди, яка полягає у моральних стражданнях, викликаних протиправністю та бездіяльністю прокурорів при досудовому розслідуванні у кримінальному провадженні № 42018121160000043 від 04.09.2018 року, знайшли своє підтвердження під час розгляду справи. Зазначені позивачем підстави для відшкодування моральної шкоди є обґрунтованими. Суд вважає, що позивач зазнавала у певній мірі моральної шкоди, яка не може бути виправлена шляхом лише констатації факту бездіяльності. Враховуючи тривалість вимушених змін у житті позивача, глибину душевних страждань, яких зазнала [PERSON] внаслідок протиправності та бездіяльності прокурорів при розгляді її заяв та клопотань у кримінальному провадженні № 42018121160000043 від 04.09.2018 року та з урахуванням вимог розумності і справедливості, суд визначає розмір компенсації в сумі 3000 грн., що підлягає стягненню на користь позивача із держави Україна шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України через Державну казначейську службу України у відшкодування моральної шкоди.

Outcome: partial