Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася в суд з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] , після смерті якого ніхто не звертався до нотаріальної контори для прийняття спадщини, оскільки в спадковому будинку проживала його мама [PERSON] [INFO] померла [PERSON] внаслідок чого відкрилась спадщина на належне їй майно. Вказує на те, що після смерті матері у встановлений законом термін він разом з відповідачами, які є його сестрами та братом, звернулись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Зазначає, під час формування спадкової справи після смерті матері, йому від нотаріуса стало відомо про наявність заповіту, згідно якого покійний батько [PERSON] , заповів йому земельну ділянку для ведення особистого селянського господарства, площею 2,5365 га, яка знаходиться на території Боратинської сільської ради. Крім того, зазначає, що про наявність складеного на його ім`я заповіту йому нічого відомо не було. Вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин. Просить суд, визначити йому додатковий строк, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті батька - [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою суду від 02 січня 2020 року відкрито загальне позовне провадження у даній справі та розпочато підготовче провадження у справі. Ухвалою суду від 23 березня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. У встановлений в ухвалі суду строк відповідачі не подали відзив на позовну заяву. До початку судового засідання представник позивача подала суду заяву, в якій просить справу слухати у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю. Проти постановлення заочного рішення не заперечує. Відповідачі в судове засідання не з`явились, хоча належним чином повідомлялись про день, час та місце розгляду, в тому числі через судове оголошення, розміщене на веб-порталі судової влади. Будь-яких заяв, клопотань про розгляд справи без їх участі на адресу суду не надходило. Приватний нотаріус Луцького районного нотаріального округу Волинської області Москвич В.С. до початку судового засідання подав суду заяву з проханням слухати справу за його відсутності. Суд вважає за можливе слухати справу у відсутності осіб, що не з`явилися по наявним матеріалам справи. За погодженням позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про його смерть серії [NUMBER] від 29 червня 2016 року (а.с.6). Згідно зі статтею 1233 ЦК України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Як вбачається із заповіту посвідченого 20.08.2014 року приватним нотаріусом Москвичем В.С. за реєстровим № 541, [PERSON] розпорядився належною йому на праві приватної власності: земельною ділянкою для ведення особистого селянського господарства, площею 2,5365 га, яка розташована за адресою: Волинська область, Луцький район, Боратинська сільська рада, кадастровий №0722880700:05:000:2986, заповівши її своєму сину [PERSON] , (а.с.8-6). Як вбачається з листа приватного нотаріуса Москвича В.С. спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася, що об`єктивно підтверджується інформаційною довідкою зі спадкового реєстру (а.с. 99-100). [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про її смерть серії [NUMBER] від 12 березня 2019 року (а.с.7). Як вбачається з матеріалів спадкової справи, після смерті [PERSON] спадкоємцями першої черги згідно вимог ст. 1261 ЦК України являються діти спадкодавця [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] які у встановлений законом порядку подали заяву про прийняття спадщини (а.с. 47-97). Разом із тим, Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до правового висновку Верховного Суду, який викладений у постанові від 04.03.2020 р. по справі №133/1880/18, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У позовній заяві [PERSON] зазначив, що не проживав зі спадкодавцем, а про існування заповіту йому стало відомо лише після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Отже, обставини, на які посилається позивач, як на підставу пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини, на думку суду є поважними, а тому суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити та визначити [PERSON] додатковий строк - два місяці з дня вступу рішення суду в законну силу для подання в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . На підставі ст.ст. 1216, 1233, 1270, 1272 ЦК України,

Outcome: approved