Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулася в суд з позовом до відповідача Квасівської сільської ради Горохівського району Волинської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Свій позов обґрунтовує тим, що [INFO] помер її дід [PERSON] . Після його смерті залишилося спадкове майно, зокрема земельні ділянки площею 0,31 га для ведення особистого підсобного господарства та площею 0.25 га для обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд, які передавались спадкодавцю згідно рішення Квасівської сільської ради №2/3 від 06.02.1995 року. Спадкоємцем за законом першої черги після померлого [PERSON] був син [PERSON] батько позивача. Останній прийняв спадщину шляхом фактичного вступу в управління та володіння спадковим майном, однак переоформити на своє ім`я спадкове майно [PERSON] не встиг, оскільки помер [INFO] . [PERSON] є спадкоємцем за законом першої черги після померлого батька, однак строк для прийняття спадщини пропустила. З врахуванням наведеного та на підставі\~ст. 1272 ЦК України\~просить визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] \~. Ухвалою судді Горохівського районного суду Волинської області від 26.10.2020 року відкрито провадження у даній справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Ухвалою Горохівського районного суду Волинської області від 24.11.2020 року до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача залучено [PERSON] та [PERSON] . Позивач в підготовче судове засідання 22.12.2020 не з`явилась, до позовної заяви долучено клопотання про розгляд справи за її відсутності. Позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Голова Квасівської сільської ради Горохівського району Волинської області Ворончук Н.М. подав суду заяву про розгляд справи без участі представника, просить позов задовольнити в повному обсязі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - [PERSON] та [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явились. Надіслали суду клопотання, в яких вказують, що проти задоволення позову не заперечують. Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2\~ст.247 ЦПК України. У відповідності до ч. 3\~ст. 200 ЦПК України\~за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч.4\~ст. 206 ЦПК України\~в разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд встановив, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. При цьому, суд враховує й ту обставину, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача в письмових клопотаннях щодо заявлених позовних вимог не заперечують. Дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2\~ст. 1220 ЦК України). Судом встановлено, що [PERSON] помер [INFO] , [PERSON] [INFO] , про що стверджується копіями свідоцтв про смерть серії [NUMBER] та серії [NUMBER] (а.с.5,6). Загальні положення про спадкування визначені\~главою 84 ЦК України. Відповідно до\~ст. 1216 Цивільного кодексу України\~(далі\~ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). На випадок своєї смерті [PERSON] 10.02.1998 р. склав заповіт, в якому належний йому на праві власності сертифікат на право на земельну частку (пай) заповів своїх онучці [PERSON] , яка проживає в с.Охлопів Горохівського району Волинської області. Заповіт посвідчено секретарем Квасівської сільської ради, зареєстровано в реєстрі за №8. На випадок своєї смерті [PERSON] склав заповіт, в якому належні йому на праві власності житловий будинок з надвірними спорудами, який знаходиться за адресою - [ADDRESS] , заповів своєму внуку, [PERSON] , державний акт на право приватної власності на землю серії 11-ВЛ №036765 заповів своєму сину [PERSON] та внуку [PERSON] . Заповіт посвідчено 23.03.2009 секретарем Квасівської сільської ради, зареєстровано в реєстрі за №8. Відповідно до ч. 1\~ст. 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Довідкою Квасівської сільської ради Горохівського району Волинської області від 23.09.2020 №506 стверджується, що заповіт [PERSON] у сільській раді посвідчував 10.02.1998 по реєстру №8. Спадкоємцем після померлого за законом був [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] . Згідно довідки Квасівської сільської ради Горохівського району Волинської області від 23.09.2020 №504, заповіт [PERSON] у сільській раді посвідчував 23.03.2009 по реєстру за №8. Спадкоємцями після померлого за законом є дочка померлого [PERSON] , [INFO] , жителька [ADDRESS] , за заповітом - внуки померлого: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] . Син [PERSON] , вказаний у заповіті, помер12.01.2017. Відповідно до\~ст. 1245 ЦК України\~частина спадщини, що не охоплена заповітом, спадкується спадкоємцями за законом на загальних підставах. До числа цих спадкоємців входять також спадкоємці за законом, яким інша частина спадщини була передана за заповітом. Суд встановив, що після смерті спадкодавця [PERSON] залишилось спадкове майно, яке не охоплено заповітом, а саме: земельні ділянки площею 0,31 га для ведення особистого підсобного господарства та площею 0.25 га для обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд, які передавались його батькові - [PERSON] згідно рішення Квасівської сільської ради №2.3 від 06.02.1995 року і які [PERSON] успадкував шляхом фактичного вступу в управління та володіння майном, проте не оформив своїх спадкових прав. Будучи спадкоємцем першої черги після смерті батька [PERSON] , позивач звернулась до приватного нотаріуса Горохівського районного нотаріального округу Голодевич Г.С. з метою прийняття спадщини. Згідно постанови приватного нотаріуса Горохівського районного нотаріального округу Голодевич Г.С. від 16.10.2020 вих.№406/02-31, [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого [PERSON] у зв`язку з тим, що спадкоємець спадщину в установлені законом строки не прийняла, так як пропустила строк для прийняття спадщини. Факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про народження № 038 від 18.12.1952 р.; факт родинних відносин між [PERSON] та позивачкою [PERSON] підтверджується копіями свідоцтва про народження [PERSON] та свідоцтва про укладення шлюбу позивачки,відповідно до якого [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила своє прізвище на [PERSON] (а.с.7). 09.11.2020 до суду надійшла відповідь від Горохівської державної нотаріальної контори від 04.11.2020 за №01-09/858, у якій вказується, що спадкова справа після померлого [PERSON] , який помер [INFO] , не заводилась. 22.12.2020 до суду від Волинського обласного державного нотаріального архіву надійшли матеріали спадкової справи №766 до майна померлого [INFO] [PERSON] , з якої вбачається, що [PERSON] зверталась з заявою від 02.08.2001 року про прийняття спадщини. Державний нотаріус 02.08.2001 року видала свідоцтво про право на спадщину за заповітом на спадкове майно [PERSON] , що складається з права на земельну частку (пай) розміром 2.22 га., що належала спадкодавцю на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВЛ №133896. Частинами 1 та 2\~ст. 1269 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1\~ст. 1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені\~ст. 1272 ЦК України. Відповідно до ч. 1\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»\~роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Звертаючись до суду з цим позовом, позивач свої вимоги обґрунтовувала тим, що у встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , оскільки фактично вступила в управління майном. Відповідно до ч.1\~ст.81 ЦПК України\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~статтею 82 цього Кодексу. Відповідно до статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~(далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до ч. 5 ст.\~1268\~та ч. 3 ст.\~1296 ЦК України\~незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Оцінюючи доводи позивача та надані нею докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку є поважними. Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. У своєму позові [PERSON] не просить стягнути судові витрати з відповідача, а тому розподіл судових витрат у даній справі не здійснюється. Враховуючи вищенаведене, на підставі статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.\~3,\~1268-1272 Цивільного кодексу України,

Outcome: approved