Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом до Харківської міської ради, [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Четверта Харківська державна нотаріальна контора, в якому з урахуванням уточнення, прийнятого судом до розгляду, просила суд поновити їй строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - [PERSON], померлого [INFO], тривалістю два місяці. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що після смерті її батька [PERSON] відкрилася спадщина та вона є єдиним спадкоємцем першої черги за законом. Позивач наголосила, що про смерть батька їй стало відомо у січні 2008 року, проте оскільки батько до смерті проживав зі своєю дружиною [PERSON], через юридичну необізнаність позивачка була впевнена, що спадщину має прийняти його дружина. Крім того, позивач вказала, що прийняти спадщину в установлений законом строк вона не змогла з поважних причин, оскільки працювала провідником пасажирських вагонів причіпної групи Харків - Анапа, та в період з 05.09.2007 року по 29.10.2007 року знаходилась фактично в постійних відрядженнях за межами міста, та з батьком спілкувалася рідко. Також позивач стверджує, що дружина батька [PERSON] не повідомила їй про смерть батька. Такі обставини на думку позивача є підставою для захисту її прав та законних інтересів у вказаний у позові спосіб. Позивач та її представник [PERSON], яка діє на підставі договору про надання юридичних та інформаційно-консультаційних послуг, у судовому засіданні підтримали уточнені позовні вимоги у повному обсязі та просили суд задовольнити позов. Перший відповідач Харківська міська рада правом на участь представника у судовому засіданні не скористався, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. У своїх письмових запереченнях на позовну заяву перший відповідач просив суд відмовити у задоволенні позову, посилаючись зокрема на незацікавленість позивача долею батька, на відсутність документального підтвердження причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, та вважав, що знаходження позивача у відрядженні не є поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини, оскільки вона мала право направити поштою заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори (а.с. 30-31). Представники другого відповідача [PERSON] - [PERSON], яка діє на підставі договору про надання правової допомоги та [PERSON], яка діє на підставі довіреності, у судовому засіданні заперечували проти позову, посилаючись на те, що позивачем не надано доказів поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, пов'язаних з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення цих дій, у зв'язку з чим просили суд відмовити у задоволенні позову. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Четвертої Харківської державної нотаріальної контори у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. З'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши матеріали справи та надані учасниками судового процесу докази, заслухавши пояснення позивача та його представника, представників другого відповідача, суд встановив наступне. [PERSON] є донькою [PERSON], що підтверджується Свідоцтвом про народження серії [NUMBER] (а.с. 4). Після укладення шлюбу з [PERSON] [PERSON] присвоєно прізвище [PERSON], що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с. 6). Позивач наголосила, що шлюб між її батьками був розірваний 22.04.1975 року. Позивач стверджувала, що з батьком [PERSON] вона спілкувалась рідко, та їй було відомо що він проживав з жінкою, в квартирі [ADDRESS], яка належала йому на праві власності. [INFO] [PERSON] помер, про що відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції зроблений відповідний актовий запис № 4059, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с. 7). З пояснень позивача вбачається, що про смерть батька вона випадково дізналась у січні 2008 року. Позивач наголосила, що на підставі Свідоцтва про смерть батька, отриманого нею у відділі державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції 26 лютого 2014 року, вона звернулась до нотаріальної контори та отримала витяг зі Спадкового реєстру, з якого вбачається, що після смерті батька видано Свідоцтво про право на спадщину 12.11.2007 року. Позивач вважає, що відповідно до статті 1261 ЦК України вона є спадкоємцем першої черги за законом після смерті батька, та стверджує, що через поважні причини вона не звернулася у встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини. Так, позивачем надана довідка б/н Відокремленого підрозділу Харківської вагонної дільниці № 1 ДП «Південна залізниця», згідно з якою провідник пасажирських вагонів [PERSON] т. № 5326 дійсно знаходилась на роботі та обслуговувала причіпну групу Харків-Анапа наступні періоди: 05.09.2007-09.09.2007; 09.09.2007-13.09.2007; 21.09.2007-24.09.2007; 29.09.2007-03.10.2007; 17.10.2007-21.10.2007; 21.10.2007-25.10.2007; 25.10.2007-29.10.2007. Також, позивач стверджувала, що вона дуже рідко спілкувалася з батьком, та наголосила, що його дружина, яка знала про те, що [PERSON] має доньку, не повідомила їй про смерть батька, через що позивач була позбавлена можливості своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. За ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За нормами ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Як вбачається із матеріалів справи, після смерті батька позивача - [PERSON] відкрилася спадщина на 1/2 частину квартири [ADDRESS], що належала спадкодавцеві на праві приватної спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Харківським міським центром приватизації Державного житлового фонду 03.02.1994 року за № 7-94-16216, зареєстрованого у Харківському міському бюро технічної інвентаризації 18.02.1994 року № П-7-3667 в книзі № 1 (а.с. 49, 51). На час смерті спадкодавця позивач не була зареєстрована у вказаній квартирі. Судовим розглядом встановлено, що після смерті [PERSON], 12.11.2007 року Свідоцтво про право на спадщину за законом отримала його дружина - [PERSON] (а.с. 54). Матеріали спадкової справи № 317/2007, яка була заведена після смерті [PERSON], померлого [INFO], не містять заяви позивача про прийняття спадщини (а.с. 41-55). Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в абз. 6 п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В матеріалах справи відсутні безспірні докази поважності причин пропуску строку для звернення з заявою про прийняття спадщини. Посилання позивачки на відсутність часу для подання такої заяви до нотаріальної контори суд вважає необґрунтованим та безпідставним, оскільки на підставі на підставі п. 207 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 3.03.2004 року N 20/5 (далі - Інструкція), що діяла на час відкриття спадщини, позивачка мала право надіслати заяву про прийняття спадщини поштою, проте вказаним правом [PERSON] не скористалася. З огляду на викладене, суд вважає, що в ході судового розгляду цієї справи не знайшли свого підтвердження належними, допустимими та достатніми доказами обставини, на які позивач посилалася в обґрунтування своїх позовних вимог. Питання щодо судових витрат суд вирішує відповідно до положень ст. 88 ЦПК України. У зв'язку із відмовою в задоволенні позовних вимог судові витрати, понесені позивачем, відносяться на рахунок позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed