Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду із позовом, який в подальшому уточнив, до ПАТ «Харківміськгаз», в обґрунтування якого зазначила, що вона є мешкає за адресою: [ADDRESS] та є абонентом ПАТ «Харківміськгаз» згідно договору № 1008027612 від 12.03.2010 року. 16.01.2015 року був встановлений тимчасовий лічильник з показниками 44 799 м3. 25.02.2015 року цей лічильник був демонтований з показниками 44 911 м3 та згідно цих показників вони здійснила оплату за послуги газопостачання, а замість демонтованого лічильника був встановлений новий з нульовими показниками. 16.03.2015 року вона отримала від ПАТ «Харківміськгаз» попередження, відповідно до якого станом на 10.03.2015 року показники лічильника складають 45501 м3 та заборгованість за послуги газопостачання складає 5006,29 гривень, що не відповідає показникам на момент демонтажа лічильника, яка складала 44911 м3 від 25.02.2015 року. З цього приводу вона зверталась до ПАТ «Харківміськгаз» в письмовій формі, але відповіді не отримала. Таким чином в вважала, що нарахування заборгованості за послуги газопостачання є невірними та просила суд зобов'язати відповідача надати розрахунок заборгованості за послуги газопостачання та анулювати зазначену заборгованість у зв'язку з її необґрунтованістю. В судовому засіданні представника позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Крім цього зазначив, що [PERSON] не втручалась в механізм лічильника, у зв'язку з чим нарахування ПАТ «Харківміськгаз» є необґрунтованими. Представник ПАТ «Харківміськгаз» в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, надав суду розрахунок з відображенням постачання газопостачання позивачем [PERSON] станом на 23.04.2015 року та остаточну суму заборгованості. Суд, вислухавши думку позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Згідно ст. 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Судом встановлено, що відповідно до типового договору № 1008027612 від 12.03.2010 року [PERSON] є споживачем послуг з постачання газу, який надає відповідач ПАТ «Харківміськгаз». 16.01.2015 року ПАТ «Харківміськгаз» було складено акт - претензію з приводу невиконання споживачем [PERSON] договору № 1008027612 від 19.03.2010 року по особовому рахунку № [NUMBER], у зв'язку з невідповідністю показань БСМ об'ємам газа, використаними газовими приладами та пристроями споживача. Згідно акту про виявлені порушення № 11 від 16.01.2015 року демонтовано лічильник газу, який встановлено за адресою: [ADDRESS]. з показаннями 44799 м.куб. Відносини між газопостачальними організаціями, газотранспортними організаціями і фізичними особами під час проведення експертизи лічильників газу, які використовуються для обліку природного газу в побуті, та відповідно до Правил надання населенню послуг з газопостачання, затверджених постановою КМУ від 09.12.1999р. N2246, регулюються Положенням про проведення експертизи побутових лічильників газу, встановлених у споживачів і призначених для обліку природного газу у побуті, яке затверджене Наказом Міністерства палива та енергетики України від 27.12.2005р. №619 (надалі - Положення). Так, згідно з п.3.2.2. Положення у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення складається у двох примірниках за формою, наведеною у додатку 1. Один примірник акта про виявлені порушення залишається у споживача, а другий - залишається у представника газопостачальної (газотранспортної) організації. Акт про виявлені порушення підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації та споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків. Відшкодування збитків здійснюється згідно з Порядком відшкодування збитків, завданих газопостачальній або газотранспортній організації внаслідок порушення споживачем природного газу Правил надання населенню послуг з газопостачання. У разі відмови споживача від підпису в акті про виявлені порушення представником газопостачальної (газотранспортної) організації робиться відповідний запис. Пунктом 3.2.3. Положення передбачено, що при наявності акта про виявлені порушення або заяви споживача про проведення експертизи лічильника газу газопостачальна (газотранспортна) організація зобов'язана протягом трьох робочих днів у містах та п'яти робочих днів у сільській місцевості від дати реєстрації заяви або акта про виявлені порушення у відповідних журналах реєстрації газопостачальної (газотранспортної) організації демонтувати та відправити лічильник газу на експертизу. У відповідності до п.3.2.4. Положення, демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи. На вхідний та вихідний патрубки демонтованого лічильника газу ставляться заглушки, які пломбуються представником газопостачальної (газотранспортної) організації. Під час пломбування лічильника газу використовуються пломби газопостачальної (газотранспортної) організації. За необхідності пломба може додатково встановлюватись у місці, де міститься повірче тавро. У присутностіприсутності споживача лічильник пакується представником газопостачальної (газотранспортної) організації в пакет з поліетилену або з іншого цупкого матеріалу, який опломбовується пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації. Пунктом 3.2.5. Положення визначено, що представник газопостачальної (газотранспортної) організації спільно із споживачем складають та підписують акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи (далі - акт про демонтаж лічильника газу). Акт про демонтаж лічильника газу складається у двох примірниках за формою, наведеною у додатку 2. Один примірник акта залишається у споживача, а другий - залишається у представника газопостачальної (газотранспортної) організації. У разі відмови споживача від підпису в акті про демонтаж лічильника газу представником газопостачальної (газотранспортної) організації робиться відповідний запис. Згідно з п.3.3.1. експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу (п.3.3.2. Положення). У відповідності до п.3.3.3.4. Положення результати огляду та позачергової повірки фіксуються в акті експертизи. Акт експертизи підписується всіма членами комісії, а також споживачем або його вповноваженою особою. Якщо споживач (уповноважена особа) або член комісії мають окрему думку з приводу експертизи, вона має бути відображена в акті експертизи. Залежно від результатів експертизи до акта експертизи додається довідка про непридатність засобу вимірювальної техніки або свідоцтво про повірку робочого засобу вимірювальної техніки згідно з ДСТУ 2708-99. 22.01.2015 року комісія ПАТ «Харківміськгаз» спільно з ДП «Харківстандартметрологія» було складено акт № 47Б експертизи лічильника газу, згідно якого за адресою: [ADDRESS] було втручання в лічильник. Згідно довідки про непридатність засобу вимірювальної техніки від 22.01.2015 року лічильник газу побутовий METRIX, G6, завадський номер 001344 визнаний не придатним. Згідно акту від 25.02.2015 року за адресою: [ADDRESS] після повірки було встановлено побутовий лічильник газу з нульовим показанням ПЛГ. Відповідно до попередження про припинення газопостачання ПАТ «Харківміськгаз» станови на 10.03.2015 року за показаннями лічильника газу 45501 м.куб. на особовому рахунку № [NUMBER] обліковується заборгованість за послуги з газопостачання в сумі 5006,29 гривень. Як вбачається з наданого представником відповідача ПАТ «Харківміськгаз» розрахунку станом на 23.04.2015 року заборгованість за послуги газопостачання за [PERSON] складає 1366,75 гривень. Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Таким чином, вимога позивача щодо надання розрахунок заборгованості за послуги газопостачання відповідачем виконана в добровільному порядку, у зв'язку з чим задоволенню не підлягає. Що стосується вимог щодо анулювання заборгованості за послуги газопостачання з [PERSON] суд зазначає наступне. Згідно ст. 3 ЦПК України кожна особа, має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі ж порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений ст. 16 ЦК України. Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Спосіб захисту порушеного права частіше за все визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. В той же час, для захисту цивільного права особи суд застосовує способи, які передбачені законом України, у тому числі, статтею 16 Цивільного кодексу, а також договором. Законом та договором між сторонами цього цивільно-правового спору не передбачено такого способу захисту права як скасування заборгованості. В той же час доводи позивача в цій частині позову можуть бути ним використанні як заперечення у випадку пред'явлення до нього відповідного позову про стягнення заборгованості, однак такі позовні вимоги у даному провадженні не розглядаються. Враховуючи вищевикладене, суд вважає законним відмовити в задоволенні позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed