Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-22 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що [INFO] року померла її мати - [PERSON], після смерті котрої залишилось спадкове майно, а саме: житловий будинок, який знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Згідно заповіту, складеного та посвідченого секретарем виконкому Поповицької сільської ради № 7 від 11.03.1994 року - спадкоємцем є [PERSON] Стверджує, що вона, [PERSON] як єдиний спадкоємець за заповітом бажає прийняти спадщину після смерті матері, вона в 2016 році звернулась до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у прийнятті спадщини - внаслідок пропущення нею строку у шість місяців. Проте, як стверджує, цей строк був пропущений нею з поважних причин, оскільки вона, [PERSON] проживає в м. Львові, після смерті матері, документи, а саме: технічний паспорт на житловий будинок, рішення Поповицької сільської ради про виділення земельної ділянки під будівництво та інші документи знаходились у знайомих її матері. Позивачу [PERSON] не було відомо конкретно, у кого зберігались зазначені документи. У 2016 році [PERSON] знайомі її матері повернули зазначені документи. Тому вона, [PERSON] не змогла вчасно у визначений термін звернутися в нотаріальну контору. З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй, [PERSON] додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON]. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву про розгляд справи без її участі та зазначила, що вимоги, викладені у позовній заяві підтримує в повному обсязі, просить суд їх задовольнити. Представник відповідача Шегинівської сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступника Поповицької сільської ради Мостиського району Львівської області) у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, зазначив, що позов визнає. Представник третьої особи - Мостиської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, проте подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутності. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи та розгляду судом справи за їхньої відсутності фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Відповідно до ч. 3 ст. 223 ЦПК України суд постановив ухвалу про розгляд справи за відсутності представника відповідача - Шегинівської сільської ради Мостиського району Львівської області та представника третьої особи - Мостиської державної нотаріальної контори. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Судом встановлено, що [INFO] року відкрилась спадщина внаслідок смерті [PERSON] (матері позивача [PERSON]). До складу даної спадщини входить право власності на житловий будинок, який знаходиться за адресою: [ADDRESS], що належав [PERSON]. Як вбачається із матеріалів справи, за життя спадкодавець [PERSON] склала заповіт, все своє майно, що їй належало на день смерті заповіла своїй дочці - [PERSON]. Інші спадкоємці відсутні. Згідно довідки, виданої виконавчим комітетом Поповицької сільської ради Мостиського району Львівської області № 1372 від 19.12.2016 року, спадкодавець [PERSON] на час смерті проживала [ADDRESS]. Проживала одна. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 46585940 від 30.01.2017 року вбачається, що спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] в нотаріальній конторі не заводилася, що свідчить про те, що із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останньої до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався. Тобто, інших спадкоємців після смерті [PERSON], які б прийняли спадщину чи претендували б на таку, крім позивача, немає. Вказані обставини сторонами не оспорюються та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами: копією свідоцтва про смерть спадкодавця [PERSON]; копією заповіту.; копією паспорта [PERSON]; довідкою, виданою виконавчим комітетом Поповицької сільської ради Мостиського району Львівської області № 1372 від 19.12.2016 року.; інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 46585940 від 30.01.2017 року та іншими матеріалами справи. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень позивача [PERSON], та вбачається із матеріалів справи, позивач пропустила строк звернення до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON], котра померла [INFO] року з поважних причин, оскільки вона проживала окремо від матері та у неї не було необхідних документів на спадкове майно. Вказані обставини підтверджуються наявними у справі письмовими доказами: копією заповіту.; копією свідоцтва про смерть [PERSON]; копією паспорта [PERSON]; копією довідки, виданої виконавчим комітетом Поповицької сільської ради Мостиського району Львівської області № 1372 від 19.12.2016 року.; інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 46585940 від 30.01.2017 року. Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивача [PERSON] щодо вчинення нею дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті [PERSON] Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем пред'явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначення йому додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON]

Outcome: approved