Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-18 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернулась до суду з позовом, у якому з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 16.06.2020 року просить стягнути з [PERSON] , на її користь неустойку ( пеню) за несплачені аліменти у розмірі 106 660,39 (сто шість тисяч шістсот шістдесят) грн. 39 коп. В обґрунтування позову позивач посилається на те, що заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області від 20.02.2018 року з відповідача на користь позивача стягнуто щомісяця аліменти на утримання дитини [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/4 (однієї четвертої) частини від усіх видів доходу, починаючи з 27.10.2017 року і до досягнення дитини повноліття. А також стягнуто з відповідача аліменти на утримання дружини у розмірі 1/6 частини (однієї шостої) частини від усіх видів доходу, починаючи з 27.10.2017 року і до досягнення дитини трьох років. Крім того, заочним рішенням Люботинського міського суду Харківської області від 18.11.2019 року [PERSON] позбавлений батьківських прав по відношенню до малолітнього сина [PERSON] . Згідно розрахунку заборгованості по аліментів державних виконавців Міськрайонного відділу державної виконавчої служби по Харківському району та місту Люботину Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Харків) станом на 01.06.2020 року, заборгованість відповідача перед позивачем складає 106 660 грн. (сто шість тисяч шістсот шістдесят) грн. 39 коп. Позивач зазначила, що заборгованість існує з 27.10.2017 року. Кількість днів з 27.10.2017 р. по 16.06.2020 р. складає 963 днів. Отже, неустойка (пеня) складає: 106 660,39 грн. х 1% х 963 дн. = 1 027 139 грн. 56 коп. З урахуванням обмежень встановлених ч. 1 ст. 196 СК України, стягненню з відповідача підлягає 106 660 грн. 39 коп. неустойки (пені). В судове засідання позивач не з`явилася, представник позивача адвокат Кислий А.М. подав суду заяву з проханням розглянути справу у відсутність його та позивача. Позовні вимоги підтримують, проти заочного розгляду справи не заперечують. Відповідач в судове засідання, не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлявся своєчасно та належним чином шляхом надіслання судових повісток за останньою відомою адресою та опублікуванням судових викликів на офіційному веб-сайті «Судова влада». У встановлений судом строк відзив на позовну заяву не подавав. Виходячи з викладеного, а також враховуючи положення ст. 130 Цивільного процесуального кодексу України суд вважає, що відповідач належним чином повідомлений про дату та час судового розгляду справи, отже суд, з урахуванням положень ч. 4 ст. 280 ЦПК України, за згодою позивача розглядає справу в заочному порядку. Під час розгляду справи судом встановлено наступне. Позивач перебувала у шлюбі з [PERSON] з 14.06.2017 року. Від шлюбу народилась дитина [PERSON] , [INFO] .. Відповідно до заочного рішення Харківського районного суду Харківської області від 28.11.2018 року шлюб було розірвано. Заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області від 20.02.2018 року з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] стягнуто щомісяця аліменти на утримання дитини [PERSON] , [INFO] у розмірі 1/4 (однієї четвертої) частини від усіх видів доходу але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 27.10.2017 року і до досягнення дитини повноліття. Тим же рішенням суду стягнуто з відповідача аліменти на утримання дружини у розмірі 1/6 частини (однієї шостої) частини від усіх видів доходу, починаючи з 27.10.2017 року і до досягнення дитини трьох років. Крім того, заочним рішенням Люботинського міського суду Харківської області від 18.11.2019 року [PERSON] позбавлений батьківських прав по відношенню до малолітнього сина [PERSON] . Позивач 01.03.2019 року уклала шлюб з [PERSON] , внаслідок чого змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] . За правовою природою аліментні зобов`язання - це періодичні платежі, які боржник зобов`язаний сплачувати щомісячно. Несвоєчасна сплата аліментів передбачає настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені). Стягнення аліментів на утримання дитини є одним із способів захисту інтересів дитини, забезпечення одержання нею коштів, необхідних для її життєдіяльності. Частино 3 статтею 195 СК України встановлено, що розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом. В разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки ( пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості (ч.1 ст. 196 СК України). Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність, а саме настання негативних наслідків матеріального характеру у вигляді стягнення неустойки (пені). На виконання заочного рішення Харківського районного суду Харківської області від 20.02.2018 року видано виконавчі листи, які було подано позивачем для примусового виконання до Міськрайонного відділу державної виконавчої служби по Харківському району та місту Люботину Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Харків) та відкрито виконавче провадження. Відповідно до розрахунків заборгованості державних виконавців Міськрайонного відділу державної виконавчої служби по Харківському району та місту Люботину Східного міжрегіонального управління юстиції (м.Харків) від 30.01.2020 року та від 01.06.2020 року загальна сума заборгованості за рішенням Харківського районного суду Харківської області від 20.02.2018 року складає 106 660 (сто шість тисяч шістсот шістдесят) грн. 39 коп. Неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення означає, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Тобто, пеня за прострочення сплати аліментів повинна нараховуватися на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, у якому не проводилося стягнення. В постанові Верховного Суду від 15.01.2020 року у справі № 334/7702/16 визначено, що загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + ……. (An х 1% х Qn), де: p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинен виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі ч.1 ст. 196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане, та з урахуванням установленого - обчислити розмір пені виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. При визначенні розміру пені щодо заборгованості, яка утворилась по сплаті аліментів за період з 27.10.2017 року по 01.06.2020 року, суд не погоджується з розрахунком наданим представником позивача, оскільки ним невірно розраховано його шляхом помноження загальної суми заборгованості на загальний період такої заборгованості, а не розраховано за кожним платежем окремо. Загальний розмір пені щодо заборгованості неустойка (пеня) за прострочення сплати аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трирічного віку, яка утворилась по сплаті аліментів за період з 27.10.2017 року по 30.01.2020 року, станом на 27.04.2020 року (день подачі позовної заяви до суду) складає 161 735 (сто шістдесят одна тисяча сімсот тридцять п`ять) грн. 23 коп. Загальний розмір пені щодо заборгованості неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітньої дитини за період з 27.10.2017 року по 30.01.2020 року, станом на 27.04.2020 року (день подачі позовної заяви до суду) складає 242 603 ( двісті сорок дві тисячі шістсот три ) грн. 31 коп. Отже загальна сума неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів становить 404 338 ( чотириста чотири тисячі триста тридцять вісім) грн. 54 коп. Разом із тим, ч.1 ст. 196 СК України максимальний розмір пені обмежується загальним розміром заборгованості по аліментам, а тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів у розмірі 106 660 (сто шість тисяч шістсот шістдесят) гривень 39 копійок є обґрунтованими та підлягають задоволенню. За змістом ч. 1, 2, 6 ст. 141 ЦПК України, а також враховуючи, що позивача звільнено від сплати судового збору, суд дійшов висновку, що він підлягає стягненню з відповідача на користь держави.

Outcome: approved