Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-27 00:00:00

Позивач, [PERSON] звернувся до суду із позовом в якому просить розірвати шлюб, укладений між ним та відповідачкою [PERSON] , зареєстрований виконавчим комітетом Бережницької сільської ради Жидачівського району Львівської області 28 серпня 2019 року, актовий запис №15. Стислий виклад позиції сторін. В обгрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що спільне життя з відповідачкою не склалося. Протягом подружнього життя відносини складалися по-різному, однак з часом теплі стосунки, які були між ними колись, перетворились у докори та непорозуміння. Між ними постійно панує напруга, що призводить до стресу та емоційного виснаження. За час подружнього життя у сторін народився син, [PERSON] , [INFO] . Вважає, що шлюб є тільки формальним, у зв`язку із чим звернувся до суду із даним позовом. Відповідачка не скористалася своїм процесуальним правом подання відзиву на позовну заяву. Процесуальні дії у справі. Ухвалою судді Жидачівського районного суду Львівської області Равлінка Р.Г. від 04.08.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, а справу призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження на 28.09.2021. Позивач, [PERSON] будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Відповідачка [PERSON] будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилася, однак подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнає, проти розірвання шлюбу не заперечує. Після розірвання шлюбу просить повернути їй дошлюбне прізвище « [PERSON] ». Відповідно до ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Частинами 1 та 4 статті 206 ЦПК встановлено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд, розглянувши матеріали справи, дав оцінку зібраним доказам, вважає, що неявка сторін не є перешкодою для розгляду справи, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів про права та взаємовідносини сторін і позов слід задовольнити. Фактичні обставини, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Судом встановлено, що 28.08.2019 сторони по справі уклали шлюб, який був зареєстрований виконавчим комітетом Бережницької сільської ради Жидачівського району Львівської області, про що 28.08.2019 зроблено актовий запис № 15 та 28.08.2019 видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] /а.с. 10/. Від шлюбу у сторін по справі народився син [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим 01.07.2020 виконавчим комітетом Гніздичівської селищної ради Жидачівського району Львівської області, про що 01.07.2020 зроблено відповідний актовий запис №32. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно із ч.ч.2,4 ст.3 СК України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Стаття 24 СК України визначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Відповідно до ч.1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно із ст. 112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оцінка доказів судом та висновки суду за результатами розгляду справи Дослідивши матеріали справи, встановлено, що розлад у сім`ї є стійким, сторони спільного господарства не ведуть, подружніх стосунків не підтримують. Сім`я фактично розпалася, а шлюб існує тільки формально, так як протягом тривалого часу між сторонами існують непорозуміння. Поновлювати сімейні стосунки та миритися сторони не бажають, оскільки їх відсутність у судовому засіданні свідчить про їх байдуже ставлення до сім`ї та збереження шлюбу. Аналізуючи наведені докази, встановивши дійсні мотиви розірвання шлюбу та з`ясувавши фактичні взаємини подружжя, суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим і недоцільним, суперечило б інтересам позивача, а тому позовні вимоги останнього є обґрунтованими та підлягають задоволенню, внаслідок чого шлюб між сторонами слід розірвати. Зважаючи на прохання відповідачки, суд вважає за доцільне після розірвання шлюбу відновити їй дошлюбне прізвище « [PERSON] ».

Outcome: approved