Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом і просить виділити йому у натурі належні йому 2/3 частки домоволодіння № 1 по вул. Глінки в м. Переяслав-Хмельницький Київської області, що складається з житлових кімнат: №1-5, площею 9,40 кв.м. та №1-6, площею 22,50 кв.м.; кухні №1-3, площею 7,50 кв.м.; ванної кімнати №1-2, площею 2,30 кв.м.; коридору №1-1, площею 4,20 кв.м.; кладової №1-9, площею 9,7 кв.м.; з ганком та входом в житловий будинок, з відповідною частиною надвірних побудов та споруд. Відповідачу просить залишити у користування кімнату № 1-7, площею 8,5 кв.м. та № 1-8, площею 12,9 кв.м. Просить встановити між ними порядок користування земельною ділянкою для будівництва та обслуговування житлового будинку, надвірних побудов та споруд, площею 0,10 га, що розташована по вул.Глінки,1 в м.Переяслав-Хмельницькому Київської області, відповідно до часток сторін у будинковолодінні. Стягнути із відповідача на його користь судові витрати. Посилається на те, що рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 03 січня 2016 року за ним було визнано право власності на 2/3 частини житлового будинку, що розташований по вул.Глінки, 1 в м.Переяслав-Хмельницькому Київської області. 1/3 частина вищезазначеного будинку, в порядку спадкування після померлого 17 січня 2004 року батька [PERSON], належить відповідачу [PERSON] В звязку із неможливістю спільного користування зазначеним майно просить виділити йому належну йому частину будинку та встановити порядок користування земельною ділянкою, на якій розташоване спірне будинковолодіння. 13 червня 2017 року було відкрито провадження по даній справі і призначено судове засідання на 11 год. 00 хв. 25 липня 2017 року (а.с.25). 25 липня 2017 року по справі була призначена судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої було доручено експерту [PERSON]В.(а.с.30). 31 липня 2017 року до суду надійшло клопотання експерта [PERSON] про надання додаткових матеріалів, натурне обстеження обєкта дослідження та проведення попередньої оплати за проведення експертизи (а.с.34). 01 серпня 2017 року сторонам по справі було направлено вищезазначене клопотання (а.с.33). 17 жовтня 2017 року до суду надійшов висновок експерта № 22-17 від 05 жовтня 2017 року. Експертом було запропоновано чотири варіанти поділу житлового будинку та чотири варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою (а.с.36-60). 18 жовтня 2017 року було відновлено провадження по справі і призначено її до розгляду на 14 год. 00 хв. 06 грудня 2017 року В суді позивач [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги підтримали і просили їх задовольнити. З урахуванням висновку експерта просили вирішити справу згідно варіанту 4 щодо поділу будинку та варіанту 4 щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою, оскільки вони є найбільш наближеними до вже встановленого фактичного користування та до ідеальних часток сторін зі сплатою найменшої компенсації. Відповідач [PERSON] позовні вимоги не визнав, заперечував проти їх задоволення. Пояснив, що не визнає жоден із варіантів поділу будинку та встановлення порядку користування земельною ділянкою. І взагалі не визнає право позивача на 2/3 частки будинку. Разом з тим, будь-яких клопотань не заявляв. Судом встановлено наступне. Рішенням Виконкому Переяслав-Хмельницької міської Ради депутатів трудящих № 62-14 від 06 травня 1974 року було затверджено наказ директора радгоспу «Переяславський» про виділення [PERSON] земельної ділянки, площею 0,06 га, біля придбаного ним житлового будинку по вул.Глінки, 1 в м.Переяслав-Хмельницькому Київської області (а.с.17). Рішенням Виконавчого комітету Переяслав-Хмельницької міської ради народних депутатів № 49-20 від 05 квітня 1994 року [PERSON] було додатково надано в постійне користування земельну ділянку для ведення індивідуального городництва, площею 0,04 га, що розташована по вул.Глінки, 1 в м.Переяслав-Хмельницькому Київської області (а.с.18). Згідно рішення Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 21 вересня 2015 року було встановлено факт постійного проживання [PERSON] із батьком [PERSON], який помер 17 січня 2004 року, в житловому будинку № 1 по вул.Глінки в м.Переяслав-Хмельницькому Київської області, на час відкриття спадщини (а.с.15-16). Рішенням Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області від 03 січня 2017 року було задоволено частково позов [PERSON] до [PERSON] про визнання права власності на 5/6 частин житлового будинку в порядку спадкування. Було визнано за [PERSON] право власності на 2/3 частини житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд, що розташовані по вул. Глінки, 1 в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області (а.с.7-13). Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 81692812 від 02 березня 2017 року за позивачем було зареєстроване право власності на 2/3 частини житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що розташовані по вул. Глінки, 1 в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області (а.с.14). Відповідно до копії технічного паспорта на житловий будинок № 1 по вул. Глінки в м. Переяслав-Хмельницькому Київської області загальна площа будинку становить 81,2 кв.м., житлова площа 44,8 кв.м. (а.с.19-22). Згідно висновку експерта № 22-17 від 05 жовтня 2017 року на розгляд суду було запропоновано чотири варіанти поділу житлового будинку між співвласники та чотири варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою (а.с.36-60). Допитаний в судовому засіданні експерт [PERSON] пояснив, що на сторінках 16 та 25 свого висновку у варіанті 4 щодо поділу будинковолодіння допустився технічної помилки, зазначивши фактичну частку другого співвласника «40/100» замість вірного «34/100». Суд приймає до уваги подані позивачем докази, на підставі яких встановлені обставини справи, та вважає їх належними, допустимими, достовірними, а їх сукупність достатньою для встановлення обставин, що мають значення для справи. Суд не може взяти до уваги позицію відповідача щодо не визнання позову та його відмови прийняти будь-який варіант поділу будинковолодіння чи встановлення порядку користування земельною ділянкою, оскільки будь-яких конкретних заперечень він не навів, будь-яких доказів суду не надав, ніяких клопотань не заявляв. Правовідносини, що виникли між сторонами по справі, регулюються нормами цивільного законодавства щодо права спільної часткової власності, виділу у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності, та земельного законодавства щодо встановлення порядку користування земельною ділянкою, на якій розташований житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що перебуває у спільній частковій власності. Відповідно до ч.1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Згідно з ч.3 ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Кожен з учасників спільної часткової власності має певні правомочності у відношенні належної йому частки в праві власності на спільне майно. Відповідно до цього кожен зі співвласників може вимагати виділу своєї частки зі спільного майна. Поскільки сторони не дійшли згоди щодо поділу будинку з господарськими будівлями за домовленістю, звернення позивача до суду є обгрунтованим. Судом було призначено будівельно-технічну експертизу, за результатами якої було запропоновано чотири варіанти поділу житлового будинку між співвласниками та чотири варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою. Варіант №4 розподілу житлового будинку, господарських будівель та споруд, який запропоновано позивачем та його представником як найбільш раціональний та наближений до ідеальних часток, та який фактично вже існує у користуванні сторін, суд приймає до уваги, з врахуванням часток будинковолодіння, що перебувають у власності сторін по справі (2/3 та 1/3), встановленого між ними фактичного користування приміщеннями будинку, мінімального відхилення від ідеальних часток (1%, що в грошовому еквіваленті становить лише 418 грн. 50 коп.), та вважає його найбільш прийнятним для затвердження. Згідно ч. 1, 2, 4 ст.120 Земельного кодексу України, у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об'єкти. Якщо жилий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об'єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, на тих самих умовах і в тому ж обсязі, що були у попереднього землекористувача. У разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, кількома особами право на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності жилого будинку, будівлі або споруди. Відповідно до ст.88 Земельного кодексу України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Учасник спільної часткової власності має право вимагати виділення належної йому частки із складу земельної ділянки як окремо, так і разом з іншими учасниками, які вимагають виділення, а у разі неможливості виділення частки - вимагати відповідної компенсації. Учасник спільної часткової власності на земельну ділянку має право на отримання в його володіння, користування частини спільної земельної ділянки, що відповідає розміру належної йому частки. Із змісту ст.158 Земельного кодексу України вбачається, що виключно судом вирішуються земельні спори з приводу володіння, користування і розпорядження земельними ділянками, що перебувають у власності громадян. Відповідно до п.21 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 16 квітня 2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» роз'яснив, що, виходячи з того, що порядок користування спільною земельною ділянкою, у тому числі й тією, на якій розташовані належні співвласникам жилий будинок, господарські будівлі та споруди, визначається насамперед їхньою угодою залежно від розміру їхніх часток у спільній власності на будинок, суд у випадках, коли жилий будинок було поділено в натурі, бере відповідно до ст.88 Земельного кодексу України до уваги цю угоду при вирішенні спорів між ними. Якщо до вирішення судом спору земельна ділянка перебувала у користуванні співвласників і ними не було досягнуто угоди про порядок користування нею, суду при визначенні частини спільної ділянки, право на користування якою має позивач, слід виходити з розміру його частки у будинку на час виникнення спільної часткової власності. Експертом було запропоновано чотири варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою, яка перебуває у фактичному користуванні сторін. Суд вважає, що встановлення порядку користування земельною ділянкою належить провести відповідно до варіанту №4, поскільки зазначений у даному варіанті порядок користування земельною ділянкою відповідає ідеальним часткам співвласників у домоволодінні на час виникнення такої та співвідносить з варіантом № 4 поділу будинковолодіння. За цим варіантом позивачу має перейти у користування частина земельної ділянки площею 909 кв.м., обмежену на схемі 6 додатку № 1 до висновку № 22-17 експертизи точками 13, 14, лінія поділу житлового будинку, літ. А, 15, 16, 17, 12, 11, 10, 9, 8, 7, 6, 5, 13. Відповідачу частина земельної ділянки, площею 455 кв.м., обмежена на схемі 6 додатку № 1 до висновку № 22-17 експертизи точками 13, 14, лінія поділу житлового будинку, літ. А, 15, 16, 17, 1, 2, 3, 4, 13. Такий варіант порядку користування земельною ділянкою найбільше забезпечує баланс інтересів співвласників. В силу ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір в розмірі 1638 грн. 00 коп. підлягає стягненню із відповідача. Згідно п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача слід стягнути 4466 гривень 40 копійок як відшкодування витрат по оплаті за проведення експертиз На підставі викладеного, відповідно до ст.ст. 356, 358, 364 Цивільного кодексу України, ст.ст. 88, 158 Земельного кодексу України,

Outcome: approved