Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до [PERSON] про захист честі, гідності та ділової репутації. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в провадженні СУ ГУ НП в Київській області знаходиться кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42013100030000085 від 18.03.2013 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 356, ч. 4 ст. 358, ч. 1 та ч. 4 ст. 190 КК України, де в рамках даного кримінального провадження [PERSON] визнали потерпілим. Позивачем заявлялось клопотання про проведення слідчої (розшукової) дії про допит в якості свідка [PERSON] щодо обставин заключення і виконання договору купівлі-продажу комплексу від 27.02.2013 року, обставин набуття корпоративних прав ТОВ «ВБК «Стелс». 06 квітня 2016 року [PERSON] була вручена повістка на допит в якості свідка по даному кримінальному провадженню, але вона не з'явилась у вказаний час та дату на виклик слідчого пояснюючи тим, що знаходиться на стаціонарному лікуванні в Одеській міській лікарні №5. 12 червня 2017 року [PERSON] звернулась до ст. слідчого Арнаут Л.П. з заявою, в якій виклала недостовірну, негативну інформацію щодо позивача [PERSON], чим порушила його немайнові права на честь та гідність і ділову репутацію. Інформація щодо [PERSON] була поширена шляхом подання заяви у письмовому вигляді до Слідчого управління ГУ НП в Київській області на ім'я старшого слідчого Арнаут Л.П. У заяві було викладено, зокрема, наступне: «В зв'язку з погіршенням стану мого здоров'я я не з'явилася у призначений мені час. З цієї повістки мені також стало відомо, що Вами заплановано допитати мене як свідка у присутності [PERSON] Повідомляю Вам, що [PERSON] усілякими способами намагається мене залякати та вплинути на мене, мені постійно телефонують з невідомих номерів, після чого я дуже переживаю і мій стан здоров'я дуже погіршується. Лікувальним закладом мені встановлено клінічний діагноз: змішана енцефалотопія ІІ-ІІІ ст. посттравматична тадисциркуляторна на фоні шийного остеохондроза і церебрального арахноідита зорганічними ознаками пошкодження ЦНС.В зв'язку з важкою хворобою та уникнення можливого погіршення стану здоров'я, прошу допитати мене у вказаному кримінальному провадження за відсутності [PERSON]та завчасно повідомити мене про дату необхідної явки». Позивач вважає, що розповсюдження такої недостовірної інформації з боку відповідача [PERSON] порушує його особисті немайнові права, принижує його гідність, честь та ділову репутацію. Викладене вказує на порушення відповідачем законодавства у сфері цивільно-правового регулювання особистих немайнових відносин та прав і інтересів позивача. Тому, позивач просив суд визнати недостовірною та такою, що принижує честь і гідність, та порушує право на недоторканість ділової репутації [PERSON], інформацію поширену [PERSON] в заяві від 12.06.2017 року, що надіслана старшому слідчому СУ ГУ НП в Київській області Арнаут Л.П. та зобов'язати [PERSON] спростувати інформацію викладену в заяві від 12.06.2017р. щодо залякування, телефонування та впливу [PERSON] на адресу [PERSON], надіславши старшому слідчому СУ ГУ НП в Київській області Арнаут Л.П. відповідне спростування. В судове засідання позивач [PERSON] та його представник-адвокат [PERSON] не з'явились, про день слухання справи повідомлені вчасно та належним чином, надали до суду письмову заяву з проханням розглянути справу в їх відсутність, позов підтримали в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечували. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилась, про день слухання справи повідомлена належним чином, про що свідчать зворотні повідомлення про вручення поштового відправлення. Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Суд, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовні вимог підлягають задоволенню виходячи з наступного. Відповідно ст. 32 Конституції України, кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Статтею 34 Конституції України передбачено, що кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Відповідно до статті 68 Конституції України, кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Статтею 201 ЦК України передбачено, що честь, гідність і ділова репутація є особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством. Згідно ст.ст. 297, 299 ЦК України, кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканність своєї ділової репутації. Відповідно до положень ст. 5 Закону України «Про інформацію, кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб. З матеріалів справи вбачається, що в провадженні СУ ГУ НП в Київській області знаходиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42013100030000085 від 18.03.2013 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 356, ч. 4 ст. 358, ч. 1 та ч. 4 ст. 190 КК України, де в рамках даного кримінального провадження [PERSON] визнали потерпілим. [PERSON] було заявлене клопотання про проведення слідчої (розшукової) дії, а саме - допит в якості свідка [PERSON] щодо обставин заключення і виконання договору купівлі-продажу комплексу від 27.02.2013 року, обставин набуття корпоративних прав ТОВ «ВБК «Стелс». 06 квітня 2016 року [PERSON] була вручена повістка на допит в якості свідка по даному кримінальному провадженню, але вона не з'явилась у вказаний час на виклик слідчого пояснюючи тим, що знаходиться на стаціонарному лікуванні в Одеській міській лікарні №5. 12 червня 2017 року [PERSON] звернулась до ст. слідчого Арнаут Л.П. з заявою, в якій було викладено, зокрема, наступне: «В зв'язку з погіршенням стану мого здоров'я я не з'явилася у призначений мені час. З цієї повістки мені також стало відомо, що Вами заплановано допитати мене як свідка у присутності [PERSON] Повідомляю Вам, що [PERSON] усілякими способами намагається мене залякати та вплинути на мене, мені постійно телефонують з невідомих номерів, після чого я дуже переживаю і мій стан здоров'я дуже погіршується. Лікувальним закладом мені встановлено клінічний діагноз: змішана енцефалотопія ІІ-ІІІ ст. посттравматична тадисциркуляторна на фоні шийного остеохондроза і церебрального арахноідита зорганічними ознаками пошкодження ЦНС.В зв'язку з важкою хворобою та уникнення можливого погіршення стану здоров'я, прошу допитати мене у вказаному кримінальному провадження за відсутності [PERSON]та завчасно повідомити мене про дату необхідної явки». Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 4 Постанови від 27 лютого 2009 р. за № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. Позови про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред'явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім'ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права. У разі поширення недостовірної інформації, що порушує особисті немайнові права юридичної особи або її структурного підрозділу, позов вправі пред'явити орган цієї юридичної особи (п. 6 Постанови Пленум Верховного Суду України від 27 лютого 2009 р. за №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»). В п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 р. за № 1 зазначено, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку, викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Частиною 1 ст. 299 ЦК України передбачено, що фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації (ч. 1 ст. 277 ЦК України). Судом встановлено, що у повістці про виклик на допит старшим слідчим Арнаут Л.П. не було вказано, що [PERSON] буде присутнім на допиті. Беззаперечно, що поширення окресленої інформації порушує його немайнові права, честь, гідність та ділову репутацію. Тому суд вважає, що поширення неправдивої інформації свідчить про принизливе ставлення [PERSON] до позивача, що в свою чергу впливає на зниження цінності його особи - приниження його гідності. Відповідно до п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 р. за № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» суди, вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням . Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції (п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 р. за № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»). Фізична особа має право на недоторканість своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Зміст права на ділову репутацію полягає в можливості правомочної особи претендувати на те, щоб репутація про неї складалась на підставі достовірного сприйняття третіми особами її поведінки і щоб суспільна моральна оцінка відповідала дійсності виконуваних нею вимог закону, моралі, ділових звичаїв, ділової етики. Частиною другою статті 30 Закону України «Про інформацію» встановлено, що оціночним судженням, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правильності. Згідно роз'яснень Пленуму Верховного Суду України, що містяться в п.25 постанови «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію. Отже, враховуючи, що інформація, яка була поширена шляхом подання заяви у письмовому вигляді до Слідчого управління ГУ НП в Київській області на ім'я старшого слідчого Арнаут Л.П., зокрема те, що слідчим заплановано допитати [PERSON] як свідка у присутності [PERSON], та повідомила, що [PERSON] усілякими способами намагається її залякати та вплинути на неї, їй постійно телефонують з невідомих номерів- принижує честь, гідність та ділову репутацію позивача, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Крім того, відповідно до п.25 Постанови від 27.02.2009, №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», спростування має здійснюватися у такий самий спосіб, у який поширювалася недостовірна інформація. У разі, якщо спростування недостовірної інформації неможливо чи недоцільно здійснити у такий же спосіб, у який вона була поширена, то воно повинно проводитись у спосіб, наближений (адекватний) до способу поширення, з урахуванням максимальної ефективності спростування та за умови, що таке спростування охопить максимальну кількість осіб, що сприйняли попередньо поширену інформацію.

Outcome: approved