Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-30 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що 18.05.2020 року у ювелірному магазині Фізичної особи-підприємця [PERSON] , (надалі - Відповідач), що розташований за адресою: [ADDRESS] , позивач придбала ланцюжок із золота 585 проби вартістю 6 341 грн. 98 коп., артикул 6855/46, розмір 55, вагою 4,75 г., що підтверджується товарним чеком № 10700518-0000004 від 18.05.2020 року. На ювелірну прикрасу позивачу був виданий гарантійний талон на сервісне обслуговування. Через два тижні носіння золотого ланцюжка, він почав сильно скручуватися. Позивач зайшла до магазину, де придбала товар та розповіла про цю незручність. Співробітники магазину завірили що в перекручуванні ланцюжка немає нічого страшного, позивач може віддати товар на гарантійне обслуговування, оскільки має гарантійний талон. Через декілька днів золотий ланцюжок взагалі порвався, він просто почав сповзати з шиї. Позивач звернулася до магазину, де прийняли неякісний товар, та повідомили, що все відремонтують. Під час повернення товару для гарантійного обслуговування, співробітником магазину [PERSON] була складена заява про безоплатне усунення недоліків від 14.06.2020 року. Форма заяви затверджена продавцем. Так, з заяві, де зазначені реквізити сторін вказано, що ПІБ покупця заповнюється продавцем згідно з оригіналом паспорту. Під час передачі товару на гарантійне, обслуговування, співробітник магазину оглянула товар, здійснила звірку за його вагою та розміром. В даній заяві остання зазначила, в розділі інше, після перевірки товару фактичну вагу виробу , що складає 4,75 г. та фактичний розмір виробу, що складає 55 см. Це свідчить про те, що позивач здала виріб в тій масі та того розміру, яким його і придбала. В подальшому позивач отримала відповідь від виробника П`П «Південьзолото», за підписом директора Міновського С.М., з відмовою в проведенні безкоштовного гарантійного ремонту. В своїй відповіді № 40 від 26.06.2020 року, виробник зазначив, що пошкодження виробу спричинено порушенням умов експлуатації з вини позивача, на підставі того, що фактична довжина ланцюжка збільшена до 57,2 см., присутній розрив з деформацією крайньої ланки. Посилаючись на висновок виробника, Відповідач відмовив позивачу в гарантійному обслуговуванні та безкоштовному ремонті товару. Позивач вбачала в діях Відповідача ведення нечесної підприємницької практики, ухилення від виконання своїх гарантійних обов`язків, а також введення в обману споживача. Тому позивач просила суд стягнути з ФОП [PERSON] на її користь, грошові кошти сплачені мною за товар в розмірі 6 341 (шість тисяч триста сорок один) гривня 98 коп. Стягнути з ФОП [PERSON] на її користь, моральну шкоду у розмірі 20 000 (двадцять тисяч) гривень 00 коп. Стягнути з ФОП [PERSON] на її користь, збитки у вигляді витрат по оплаті юридичних послуг у розмірі 8 370 (вісім тисяч триста сімдесят) гривень 00 коп. Ухвалою суду від 20.07.2020 року відкрито загальне позовне провадження у справі. 08.09.2020 року до суду надійшов відзиві відповідача на позовну заяву, згідно якого він просив відмовити у вимогах позову. Обґрунтовуючи тим, що споживач отримала для ознайомлення бланк-приклад заяви про гарантійний ремонт і бажала самостійно його заповнювати. Позивач не повернула Відповідачу отриманий бланк-приклад вказаної заяви. Обґрунтовуючи свою поведінку тим, що вона не бажає ремонту, а наполягає на повернення грошей за придбаний нею ювелірний виріб. Позивачу було роз`яснено, що за законом ювелірні виробу обміну та поверненню - г підлягають, якщо відсутній виробничий брак. Продавець заповнила заяву за допомогою персонального комп`ютеру, здрукувала її, завіривши печаткою Відповідача, додавши до змісту заяви відомості про Позивача, характеристики ювелірного виробу, встановивши збільшення довжини пшцюжка в описі пошкоджень виробу, з розміру 55 см до розміру 57,2 см. Позивач відмовилася від підпису заяви, про що зазначено у самій заяві, яка і:дається. Позивач усно вимагала, щоб ювелірний виріб був переданий для експертного дослідження на завод виробник, що є Третьою стороною у справі і для подальшого 'езоплатного ремонту, у строк 25 днів, як вказано на прийнятій від Позивача заяві. Вимоги Позивача були виконані: заява прийнята, опис характеристик 'ошкодженого Позивачем товару зафіксований, товар був переданий на обстеження та зрантійний ремонт до виробника. За результатом обстеження ювелірного виробу виробником було встановлено, що данцюжок не містить виробничого браку та був механічно пошкоджений Позивачем. У підтвердження здійснення обстеження на предмет виробничого браку, слугують з аява Позивача та відповідь виробника. Відповідач довів до відома Позивача зміст відповіді виробника та запропонував Позивачу передати золотий ланцюжок на експертне дослідження до спеціалізованої та незалежної організації, за рахунок Відповідача, так як Позивач виказала з грубій формі свою незгоду із тим, що їй було відмовлено у безоплатному ремонті зиробу, за відсутністю виробничого браку. Позивач відмовилася від незалежної експертизи, погрожувала заявою до Поліції про шахрайство та до Держспоживслужби про порушення прав споживача. Пізніше, Позивач отримала від Відповідача лист відповіді виробника, про який йшлося вище і сам золотий ланцюжок. Таким чином, порушень прав Позивача, як споживача, відповідачем допущено не було. Позивач подала до суду відповідь на відзив. В якому зазначила, що Відповідно до статті 4 Закону України «Про захист прав споживачів» встановлене право споживача на належну якість продукції та обслуговування, а також відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції. Відповідно до статті 8 цього Закону у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника (продавця) товару або його фальсифікації, підтверджених експертизою, споживач має право вимагати розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми або вимагати заміни товару. Ухвалою суду від 29.07.2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання 01.12.2021 позивач з`явилася. Позов підтримала та просила задовольнити. Представник відповідача в судове засідання 01.12.2021 з`явилася. Проти позову заперечувала та просила суд відмовити у задоволенні позову. Третя особа в судове засідання свого представника не направила, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Заслухавши пояснення сторін по справі, дослідивши матеріали справи та зібрані в ній письмові докази, суд приходить до висновку що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного. Як встановлено в судовому засіданні, 18.05.2020 р. [PERSON] придбала у ФОП [PERSON] ланцюжок арт. 6855/4б, з золоту 585 проби, вагою 4,75 гр., розміром 55, (товарний чек № 10700518-0000004 від 18.05.2020 року). 14 червня 2020 року позивач звернулася до відповідача із заявою про безоплатне усунення недоліків ювелірного виробу. Виробником ювелірного виробу - ПП «Південьзолото» було проведено дослідження щодо наявності механічних пошкоджень, за наслідками якого встановлено: Пошкодження, виробу спричинено порушенням умов експлуатації ювелірної прикраси: Фактична довжина ланцюжка збільшена до 57,2см, присутній розрив з деформацією крайньої ланки. У зв`язку із причиною виникнення і характером механічних пошкоджень, вказані недоліки не відносяться до недоліків, що виникли з вини виробника. Дефекти плетіння ланцюжка носять невиробничий характер, утворились в результаті механічних пошкоджень, в наслідок фізичного впливу на виріб в процесі експлуатації. Відновити цілісність та первинний стан виробу неможливо. У зв`язку з наведеним третьою особою листом від 26.06.2020 року № 40 було повідомлено що даний випадок не є гарантійним. Згідно з чинною редакцією п. 5 ч. 1\~ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів»\~споживачі мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. Законодавцем у\~ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів»\~розмежовано товари неналежної якості на такі категорії: - товари, що мають недоліки; товари, що мають істотні недоліки; - фальсифіковані товари. Недолік - будь-яка невідповідність продукції вимогам нормативно-правових актів і нормативних документів, умовам договорів або вимогам, що пред`являються до неї, а також інформації про продукцію, наданій виробником (виконавцем, продавцем). Відповідно до ч.1\~ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів»\~у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку недоліків споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством, має право вимагати: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар. Якщо ж недолік робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад 14-ти календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено до говором - то це істотний недолік товару ( п. 12\~ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів»). Аналізуючи вищевикладене суд приходить до висновку що чинним законодавством передбачено що у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару, або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач має право за своїм вибором вимагати від продавця (виробника): 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявного у продавця (виробника) товару. В даному випадку позивачем не було надано належних та допустимих письмових доказів того, що істотні недоліки ланцюжка із золота виникли з вини виробника або продавця товару. Відповідної експертизи не було проведено. Також під час розгляду справи в суді позивачем не було заявлено клопотання про проведення відповідної товарознавчої експертизи. Крім того, вказуючи на істотний недолік товару з вини відповідача, позивачем не заявляється вимога про розірвання відповідного договору. Також суд звертає увагу що згідно рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 09 березня 2021 року позов Фізичної особи-підприємства [PERSON] до Головного Управління Держпродспоживслужби в Київській області про визнання протиправної та скасування постанови про накладення стягнень, передбачених статтею 23 Закону України «Про захист прав споживачів» - задоволено. Скасовано постанову про накладення стягнень, передбачених статтею 23 Закону України «Про захист прав споживачів» №48 від 21.12.2020 року. Дане рішення залишено без змін Третім апеляційним адміністративним судом згідно постанови від 29 червня 2021 року. Таким чином, на час розгляду справи в суді не було надано доказів наявності вини відповідача в порушенні Закону України «Про захист прав споживачів». Отже, судом не було встановлено порушення прав позивача, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають залишенню без задоволення в повному обсязі. За правилами ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10.02.2010 року). Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з`ясувавши усі обставини справи, суд дійшов висновку про необхідність залишення позовних вимог без задоволення. На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed