Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-17 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою, згідно якої просить суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк у три місяці для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Свої вимоги позивач мотивував тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] . За життя [PERSON] залишив заповіт, посвідчений 11 березня 2009 року державним нотаріусом Першої кременчуцької державної нотаріальної контори Роженко Л.М., яким усе належне йому на день смерті майно заповів позивачу та рідній сестрі останнього [PERSON] в рівних частках. Позивач вказує, що він не зміг вчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини по причині введення в країні карантину, у зв`язку із чим було припинено рух міжміського та міського транспорту, введено ряд обмежень щодо пересування та перебування в громадських місцях. Після послаблення карантину та скасування ряду обмежень позивач звернувся до приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Веселовського А.Г. з метою прийняття спадщини після померлого батька, однак 24 червня 2020 року він отримав повідомлення про неможливість оформлення спадкових прав у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що він пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме через введення по всій території України карантинних заходів відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)», у зв`язку із чим і вимушений звернутись до суду з даним позовом. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, однак завчасно надав до суду заяву, згідно якої просив суд розглянути справу без його участі та зазначив, що позовні вимоги підтримує та просить його задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, її представник адвокат Нестренко А.В. в судовому засіданні позовні вимоги визнала в повному обсязі. Третя особа, приватний нотаріус Кременчуцького міського нотаріального округу Веселовський А.Г., в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, не надав до суду пояснень про причини неявки. Суд, вислухавши думку представника відповідача, [PERSON] адвоката Нестеренко А.В., приймаючи до уваги письмове клопотання позивача [PERSON] , дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, приходить до наступних висновків. [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що вбачається зі свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Кременчуцьким міським ВДРАЦС ГТУЮ у Полтавській області. Факт родинних відносин, а саме те, що позивач [PERSON] , [INFO] , є сином [PERSON] , [INFO] , підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , видане 20 квітня 1968 року міським відділом ЗАГС міста Кременчук. В судовому засіданні встановлено та підтверджується матеріалами спадкової справи №131/2020 до майна померлого [INFO] [PERSON] , що за життя останній склав заповіт, посвідчений 11 березня 2009 року державним нотаріусом Першої Кременчуцької державної нотаріальної контори Роженко Л.М. та зареєстрованого в реєстрі за номером 5-272, згідно якого [PERSON] усе своє майно заповів [PERSON] та [PERSON] в рівних частках. Відповідно до статей\~1216,\~1217 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті\~1269, частини 1 статті 1270 Цивільного кодексу України\~спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 3 статті\~1222, частина 1 статті\~1220, частина 1 статті 1270 Цивільного кодексу України). Однак, як встановлено в судовому засіданні, позивач [PERSON] , як спадкоємець після померлого батька [PERSON] , звернувся до приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Веселовського А.Г. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину із пропущенням строку звернення, у зв`язку із чим нотаріусом 24 червня 2020 року за вих.№423/01-16 було надано повідомлення «Про неможливість оформлення спадкових прав». Окрім того, позивач знову звернувся до приватного нотаріуса Кременчуцького міського нотаріального округу Веселовського А.Г. 02 листопада 2020 року, у зв`язку із чим 13 листопада 2020 року нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском встановленого частиною 1 статті 1270 Цивільного кодексу України строку для прийняття спадщини. Згідно зі\~статтею 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу,\~не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування»\~судам роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3\~статті 1272 Цивільного кодексу України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.\~\~ Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини\~з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Обов`язок доведення поважності причин пропуску встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини лежить на позивачеві, оскільки відповідно до статей 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України,\~кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, які мають значення для справи на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. В розумінні статті 1272\~Цивільного кодексу України, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Як на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини\~позивач вказує на введення в країні карантину згідно ухваленого 17 березня 2020 року Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)» №530-IX, у зв`язку із чим було припинено рух міжміського та міського транспорту, введено ряд обмежень щодо пересування та перебування в громадських місцях, та у зв`язку із чим у нього була відсутня можливість звернутися вчасно до нотаріуса. За викладених вище обставин, суд вважає доведеною в судовому засіданні обставину пропущення позивачем строку звернення до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про спадщину з поважних причин, що також не оспорено відповідачем, на яку позивач посилається як на підставу своїх вимог, а саме у зв`язку із дією на території країни режиму карантину, що унеможливило його своєчасне звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Встановлені судом та наведені вище причини пропуску строку\~для подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] у вигляді дії на території країни режиму карантину, суд вважає такими що пов`язані із об`єктивними та істотними труднощами для позивача вчинити дії щодо прийняття спадщини після смерті [PERSON] , та визнає їх поважними. Також, за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Гарантоване статтею 6 Конвенції право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип пропорційності тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип пропорційності, натомість принцип пропорційності є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Практика Європейського суду з прав людини застосовує принцип пропорційності як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема, й у питаннях захисту права власності. Цей принцип закріплений і у частині 3 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України. Окрім того, суд звертає увагу на встановлену в судовому засіданні обставину відсутності заперечень щодо вимог позивача про поновлення йому строку на звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини з боку іншого спадкоємця відповідача по справі, та відсутність порушення спадкових прав інших осіб. За викладених вище обставин, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] є законними та обґрунтованими, і приходить до висновку про необхідність продовження позивачу строку для прийняття спадщини, визначивши йому додатковий строк в три місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] , у зв`язку із чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі. \~ \~ \~ \~Оскільки, статтею 141 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] судовий збір в розмірі 840 грн. 80 коп., який було сплачено позивачем при подачі позову до суду.

Outcome: approved