Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-14 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом і просить стягнути з відповідача [PERSON] 35 002, 00 гр. 20 коп. матеріальної шкоди, завданої йому внаслідок залиття належної йому на праві власності квартири за адресою: [ADDRESS] , 10 000 гр. в відшкодування моральної шкоди та судові витрати які складаються з витрат на проведення оцінки матеріального збитку 1500 грн. та судового збору. Ухвалою від 30.07.2018р. відкрито провадження по справі (а.с. 89). Ухвалою суду від 17.01.2019р. за клопотанням відповідачки [PERSON] призначено будівельно-технічну експертизу, а провадження по справі зупинено (а.с. 153). Ухвалою суду від 05.09.2019р. за клопотанням позивача до участі в розгляді справи в якості третьої особи без самостійних вимог, на стороні позивача, залучено ОСББ «Екватор» (а.с. 152). Після надходження до суду висновку експерта, ухвалою від 18.03.2020р. провадження по справі було поновлене (а.с. 187). Позивач в позові посилається на те, що 02.05.2018 в зв`язку з недбалим відношенням відповідача, яка проживає за адресою: [ADDRESS] , при використанні сантехнічного обладнання сталося залиття його квартири, яка розташована поверхом нижче. В результаті залиття було пошкоджено: кімната ванної - стеля, в кухні та коморі прийшли в негідність шпалери, потребує заміни лінолеум. Факт залиття підтверджується актом про залиття, складеним працівниками ОСББ «Екватор» згідно якого аварійна ситуація сталася з вини відповідача. Посилалася на те, що вартість завданих йому матеріальних збитків згідно висновку оцінювача ТОВ «Гінес Груп» складає 35002 грн. 20 коп. Однак, відповідач відшкодувати витрати на необхідний ремонт у добровільному порядку не бажає. Крім матеріальної шкоди йому завдана моральна шкода, яка полягає в тому, що в результаті залиття квартири зазнав душевних страждань через те, що позивач та його родина були змушені відкладати власні справи через необхідність відновлення пошкоджень у квартирі, незручностях у побуті та хвилюванні. Завдану моральну шкоду оцінює у 10000 грн. Відповідач [PERSON] подала до суду відзив, в якому не заперечує, що в її квартирі виникла аварійна ситуація в результаті якої було затоплено квартиру позивача але вважає, що відповідати за завдану позивачу шкоду повинен балансоутримувач будинку ОСББ «Екватор» оскільки причиною залиття квартири став зірваний напором води перехідник зі загальнобудинкового водопровідного стояка холодного водопостачання, який розміщений у її ванній кімнаті. Оскільки пошкоджений перехідник труби розміщений безпосередньо на стояку холодного водопостачання не вважає себе винною у затоплені квартири. Не погодилася з обсягом і вартістю відновлювального ремонту, визначеного оцінювачем ТОВ «Гінес Груп», у зв`язку з чим наполягала на проведенні судово-будівельної експертизи. Вимоги про відшкодування моральної шкоди в сумі 10 000 грн. вважає безпідставними просила в позовних вимогах відмовити. Позивач в судовому засіданні позов підтримав з підстав викладених в позовній заяві зазначивши, що не згоден з вартістю ремонтних робіт в квартирі згідно висновку судового експерта Солодухіної С.М. від 12.03.2020 р. оскільки на його думку експертом не врахована вартість штукатурки стін. Вважає, що саме відповідачка є винною у затоплені його квартири оскільки відповідач у відзиві та в судовому засіданні зазначала різні причини витоку води з трубопроводу. На думку позивача що під хомутом, який був встановлений силами відповідачки на водопровідному стояку, можливо відсутнє пошкодження труби яке могло призвести до затоплення. Відповідач в судовому засіданні проти позову заперечувала. Зазначила, що причиною залиття квартири позивача є пошкодження загальнобудинкового водопровідного стояка холодного водопостачання яке відбулось у ніч з 01 на 02 травня 2018 року. Після виявлення пориву, власними силами, було встановлено хомут на водопровідному стояку холодного водопостачання. До сусідів з низу не спускалась. З ранку 02.05.2018 пішла з квартири та цього ж дня їй зателефонувала голова ОСББ «Екватор» та запропонувала зустрітись. Ввечері відбулась зустріч з представниками ОСББ «Екватор» під час якої в її квартиру заходила лише голова ОСББ «Екватор» Бондаренко А.О. яка не проводила обстеження на предмет причини пориву. На думку відповідачки останній акт обстеження квартири, складений ОСББ «Екватор» від 02.05.2018, не повинен враховуватись судом оскільки причину залиття представники ОСББ «Екватор» не встановлювали та її не знайомили зі змістом складеного акту. Після виявлення пошкодження водопроводу не зверталась до ОСББ з приводу його ремонту оскільки пошкодження труби було усунуто за допомогою хомута. На пропозицію суду, за участю експерта та представників ОСББ «Екватор», зняти встановлений хомут на водопровідному стояку холодного водопостачання відповідач відмовилась. Представник ОСББ «Екватор» Бондаренко А.О. в судовому засіданні пояснила, що є головою ОСББ «Екватор» на балансі якого знаходиться будинок [ADDRESS] . В ніч з 01 на 02 травня 2018 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] . Внаслідок залиття було пошкоджене майно [PERSON] , про що було складено два акти від 02.05.2018 р. Заходила в квартиру [PERSON] але не досліджувала комунікації на предмет причини виникнення витоку води. Вважає, що [PERSON] є винною у затоплені квартири [PERSON] оскільки відповідачка як до так і після виникнення аварійної ситуації не зверталась до ОСББ «Екватор» з приводу пошкодження водопровідного стояка холодного водопостачання. На думку представника третьої особи зі свища в металевій трубі не могло вийти така кількість води яка затопила квартиру [PERSON] та місця загального користування будинку. Судовий експерт Солодухіна С.М. у судовому засіданні пояснила, що під час експертного дослідження нею не встановлена причина затоплення квартири [PERSON] оскільки з часу виникнення аварійної ситуації до проведення експертизи пройшов значний час і неконтрольований виток води в квартирі [PERSON] міг виникнути з будь яких причин. В актах ОСББ «Екватор» також не була зазначена причина затоплення квартири позивача. Другий акт ОСББ «Екватор» від 02.05.2018, в якому зазначено, що причиною витоку води в квартирі [PERSON] є зірваний шланг до бачка унітаза, був складений пізніше і на час проведення експертизи був відсутній. Під час огляду водопровідних комунікацій ванної кімнати квартири [PERSON] був виявлений хомут, але якщо припустити, що під хомутом труба пошкоджена, визначити, що саме це пошкодження є причиною затоплення неможливо. Висновок, що мав місце порив на трубі, що відноситься до підприємства, яке надає комунальні послуги є вірогідним але не однозначним оскільки хомут з водопровідної труби не знімався. При визначенні вартості матеріальної шкоди, завданої позивачу, розраховувалась вартість відновлювального ремонту у формі реального збиту, тобто було пораховано лише те, що було пошкоджено на час огляду. Свідок [PERSON] пояснила, що є сусідкою [PERSON] по тамбуру. В ніч з 01 по 02.05.2018 квартиру позивача затопило. Причину затоплення не знає. Свідок [PERSON] пояснила, що є членом правління ОСББ «Екватор» та була присутня під час складання актів 02.05.2018 р. В квартиру [PERSON] не заходила. Зі слів відповідачки вважає, що причиною затоплення квартири [PERSON] є те, що в квартирі [PERSON] зірвало водопровідний шланг який приєднується до змивного бачка. Свідок [PERSON] пояснила, що її чоловік 02.02.2018 повідомив їй, що він поставив [PERSON] хомут на водопровідну трубу. З якої причини її чоловік ставив хомут в квартирі [PERSON] не знає. Причини залиття квартири позивача їй не відомі. Судом встановлено, що позивач на підставі Договору купівлі-продажу від 13.07.2017 є власником квартири за адресою [ADDRESS] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 91919975 від 13.07.2017 р. Власником квартири [ADDRESS] вказаного будинку є відповідач [PERSON] , що підтверджується копією договору купівлі- продажу квартири від 09.07.2005 р. Згідно із ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За правилами ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, для покладення відповідальності на заподіювача майнової шкоди необхідна сукупність таких обов`язкових умов: а) наявність шкоди; б) протиправність дій заподіювача шкоди; в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою; г) вина в заподіянні шкоди, тобто деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. При цьому, у спорах про відшкодування шкоди діє презумпція завдавача шкоди, згідно із якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. В ніч з 01 на 02 травня 2018 року відбулося залиття квартири [ADDRESS] , що не заперечується сторонами в судовому засіданні. 02.05.2018 року комісією ОСББ «Екватор» було проведено обстеження квартири позивача та виявлено пошкодження майна про що членами правління ОСББ «Екватор» та мешканцями будинку [ADDRESS] були складені наступні документи: два акти від 02.05.2018 та один акт від 07.05.2018 р. (а.с. 11, 12, 207). Відповідно до змісту Акту від 02.05.2018 під час обстеження квартири [ADDRESS] виявлені сліди залиття та пошкодження оздоблення квартири (а.с. 11). В додатковому акті ОСББ «Екватор» від 02.05.2018 зазначено, що причиною аварійної ситуації в квартирі [ADDRESS] є зірваний трубопровід підводу води до змивного бачка. (а.с. 207). Порядок складання Акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 р. за №927/11207. Відповідно п. 2.3.6 зазначених Правил, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). З додатку № 4 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій вбачається, що в Акті про залиття обов`язково описується що трапилося і які наслідки (що залите, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено, чітко зазначається причини залиття (несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.) В акті повинен міститись висновок про те хто заподіяв шкоду. При цьому з актом ознайомлюються мешканці залитої квартири та квартири, з якої відбулося залиття. Наданий позивачем в підтвердження залиття його квартири додатковий акт від 02.05.2018 не відповідає вимогам вищезазначеного нормативного акту оскільки з повторним актом від 02.05.2018 не ознайомлена відповідач [PERSON] , таким чином зазначений акт є не належним доказом того, що причиною аварійної ситуації в квартирі [ADDRESS] є зірваний трубопровід підводу води до змивного бачка. 21.05.2018 року на замовлення [PERSON] , оцінювачем ТОВ «Гінес Груп» складено звіт про визначення розміру матеріального збитку, завданого власнику під час затоплення квартирі [ADDRESS] , відповідно до якого вартість матеріального збитку внаслідок затоплення, складає 35002 грн. 20 коп. (а.с. 32). Згідно Висновку судового експерта № 7041-7043 від 12.03.2020 Солодухіної С.М. та наданих в судовому засіданні пояснень, причину витоку води в квартирі відповідача в результаті чого було затоплено квартиру позивача - встановити не надається можливим, вартість відновлюваних робіт по усуненню наслідків залиття квартири позивача становить 14745 грн. 50 коп. (а.с. 181). Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Так судом беззаперечно встановлено факт заподіяння шкоди майну [PERSON] внаслідок залиття квартири. Суд критично ставиться до заперечень відповідача, що виток води та залиття квартири [PERSON] відбувся у зв`язку з пошкодженням водопровідного стояка холодного водопостачання, оскільки це не підтверджено належними та допустимими доказами. Суд не приймає до уваги наданий відповідачем акт виконаних робі та дефектний акт складений ФОП [PERSON] від 02.05.2018 р. оскільки в ньому зазначено, що виконані роботи є поточними а не аварійними, не зазначено дату виконання ремонтних робіт. Крім того зазначені документи не узгоджуються з поясненнями [PERSON] які нею були надані в судовому засіданні. (а.с.106, 107). Крім того, суд враховує, що відповідач у відзиві та у судовому засіданні зазначала різні причини витоку води з водопровідної мережі, що призвели до залиття квартири [PERSON] .. На пропозицію суду [PERSON] відмовилась зняти хомут зі стояка холодного водопостачання, що свідчить про намагання відповідача уникнути відповідальності за шкоду спричинену майну [PERSON] . Частиною другою ст.1166 ЦК України визначено, що особа яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Разом з тим відповідачем не доведено, що її вини у залиті квартири [PERSON] немає. Частиною першою статті 10 ЦПК України (в редакції, чинній на час розгляду справи) передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. За змістом ст.. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Отже [PERSON] зобов`язана була вжити заходів, для дотримання належного технічного стану свого майна, щоб унеможливити заподіяння шкоди майну інших осіб. Враховуючи наведене суд вважає, що вина відповідача у заподіянні шкоди майну [PERSON] доведена. Висновок про вартість матеріального збитку, завданого нерухомому майну в наслідок залиття складений оцінювачем ТОВ «Гінес Груп» суд не приймає до уваги, оскільки він був складений на замовлення позивача, а отже експерта не було попереджено про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України. Позивач довів завдану йому шкоду, протиправність дій відповідача та причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття, тому суд вважає, що завдані позивачу збитки підлягають відшкодуванню у розмірі, визначеному висновком судової будівельно-технічної експертизи від 12.03.2020 № 7041-7043 у розмірі 14745 грн. 50 коп. Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я тощо. За змістом ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними діями або бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Враховуючи тривалість вимушених змін у житті позивача, зниження якості проживання, виходячи з вимог розумності, виваженості та справедливості, суд вважає, що в рахунок відшкодування моральної шкоди достатнім і необхідним буде стягнення з відповідача на користь позивача моральної шкоди у розмірі 2500 грн. Згідно з частиною 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позовні вимоги [PERSON] майнового характеру задоволені частково (42, 12 %), а тому понесені позивачем та документально підтвердженні витрати на судовий збір в сумі 764,80 грн. у пропорційному розмірі до задоволених вимог у розмірі 296, 86 грн. (764,80 грн. х 42,12%) - слід покласти на відповідачку [PERSON] . Понесені та документально підтверджені позивачем [PERSON] витрати, пов`язані з розглядом справи, а саме за проведення оцінки матеріального збитку, становить розмір 1500, 00 грн. та у пропорційному розмірі до задоволених позовних вимог (42, 12%), що складає розмір 631,8 грн. (1500 грн. х 42,12%) - слід покласти на відповідача [PERSON] . Понесені та документально підтверджені відповідачкою [PERSON] витрати, пов`язані з розглядом справи, а саме за проведення судової експертизи, становить розмір 5652,00 грн. та у пропорційному розмірі до відмовлених позовних вимог (57, 88%), що складає розмір 3271, 37 грн. (5652,00 грн. х 57,88%) - слід покласти на позивача [PERSON] . Як передбачено частиною 10 статті 141 ЦПК України у випадку покладення судових витрат на обидві сторони суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. В такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат. При застосуванні положення частини 10 статті 141 ЦПК України, суд враховує, що на позивача покладено більшу суму судових витрат, тому їх різниця у розмірі 2342,71 грн. (3271, 37 грн. - (296,86+631,80 грн.) - підлягає стягненню з [PERSON] на користь [PERSON] , зі звільненням сторін у справі від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат. На підставі викладеного та

Outcome: partial