Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-03 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Хотинського районного суду Чернівецької області з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття житлового будинку. В обґрунтуванні своїх позовних вимог посилаються на те, що він являється власником житлового будинку [ADDRESS] . При цьому, [PERSON] проживає поруч по тій же самі вулиці. Вказує, що в кінці травня 2020 року його житловий будинок було затоплено. Згідно звіту про визначення розміру збитків завданих власнику та вартість ремонтно-відновлюваних робіт від 12.08.2020 року, причиною затоплення було стороннє втручання відповідача у систему водопостачання. Так, зазначає, що згідно із тим же звітом, йому було завдано наступну майнову шкоду: - в результаті самовільного втручання сторонніх осіб у систему водопостачання, а саме фізичним демонтажем глибинного насосу марки 8 КМ-100 разом із пластиковим трубопроводом діаметром 25 мм., високого тиску, довжиною 42 метри та електричним кабелем діаметр 40/2,5 мм., довжиною 42 метри, 22 метри яких було закопано в траншею, з колодязя глибиною 20 метрів, який перебував під електричним навантаженням, через що відбувся гідравлічний удар та неконтрольований стрибок електроенергії з послідуючим коротким замиканням, в результаті чого вийшли з ладу наступні прилади: опалювальний газовий котел Buderus Logamax plus GB172-24Т50, прилади опалення (батареї в кількості 5 штук) та бойлер NOVATEK, з витоком води з системи водопостачання та опалення; - в результаті прориву та витоку води з накопичувального баку на горищі затопило та залило стелю та стіни у приміщеннях будинку із здуттям штукатурки стіни та гіпсо-картонної стелі у кімнатах 1-2, 1-4, коридорі 1-1, затоплено із розбуханням та здуттям підлогове покриття ламінат разом із чорновою підлогою у приміщеннях кімнат 1-2, 1-3 та 1-4, які необхідно замінити. Крім того, зазначає, що візуальним оглядом, обстеженням фактичного стану із залученням фахівця інженера-будівельника, в присутності уповноваженої особи власника - адвоката Боднарюка Станіслава Вікторовича, встановлено, що в результаті самовільного втручання сторонніх осіб у систему водопостачання будинку [ADDRESS] , станом на 27.07.2020 року здійснено пошкодження технічних та конструктивних елементів будинку, зазначених у клопотанні адвоката. З метою усунення даних недоліків потрібно виконати наступні будівельно-монтажні роботи: - установлення насосу; - розробка грунту вручну в траншеях; - укладення труб поліетиленових; - прокладання проводів; - ремонт окремих ділянок залізобетонних кілець, глибина колодязя понад 5 метрів; - засипання вручну траншей; - від`єднання від трубопроводів отоплювальних котлів без кожуха; - установлення котлів сталевих; - спускання води із системи; - демонтаж радіаторів масою до 80 кг.; - перегрупування секцій радіаторів; - демонтаж ємкісних водопідігрівачів місткістю до 1 м3; - установлення водопідігрівачів ємкісних місткістю до 1 м3; - розбирання плінтусів; - розбирання дощатих покриттів підлоги; - розбирання лаг з дошок і брусків; - ущільнення ґрунту; - укладення по перекриттю лаг з брусків площею покриття підлоги понад 10 м2; - улаштування настилу з дошок; - улаштування суцільної теплоізоляції з плит скловолокнистих; - улаштування покриття із деревоволокнистих плит в один шар площею покриття понад 10 м2; - улаштування плінтусів полівінілхлоридних; - ремонт штукатурки внутрішніх стін по дереву вапняно-алебастовим розчином, площа 1 м2 товщина шару 25 мм.; - шпаклювання стін мінеральною шпаклівкою; - фарбування поверхонь стін всередині приміщень; - демонтаж поверхонь підвісних стель; - улаштування підшивки горизонтальних поверхонь підвісних стель гіпсокартонними або гіпсоволокнистими листами; - опорядження швів сухої штукатурки обклеюванням армувальною стрічкою; - шпаклювання стель мінеральною шпаклівкою; - фарбування поверхонь стель всередині приміщень; - демонтаж поверхонь підвісних стель; - улаштування підшивки горизонтальних поверхонь підвісних стель гіпеокартонними та гіпсоволокнистими листами; - опорядження швів сухої штукатурки обклеюванням армувальною стрічкою; - шпаклювання стель мінеральною шпаклівкою; - фарбування поверхонь стель всередині приміщень. Так, при обстеженні інженером-будівельником було встановлено, що в результаті затоплення та стороннього втручання третіх осіб в технічні елементи, всі елементи, перелічені вище, потребують заміни або капітального ремонту. При цьому, зазначає, що відповідні приміщення в будинку [ADDRESS] після проведення капітального ремонту можуть в подальшому використовуватися за призначенням. Таким чином, оскільки вищевказане залиття будинку потребує термінового поточного ремонту, так як мешкати в ньому стало неможливо, тому просить суд задовольнити заявлений ним цивільний позов у повному обсязі. 04 грудня 2020 року на адресу суду від представника відповідача [PERSON] - адвоката Раєвського Ігоря Афанасійовича надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що стороною позивача не надано належних доказів, які би підтверджували наведені ним у позові факти, а саме не підтверджено такі обставини: факт вини відповідача в пошкодженні водопровідної системи будинку, який би виражався в діях або бездіяльності останнього; що з боку відповідача взагалі були якісь незаконні дії або бездіяльність, що призвело до заподіяння шкоди позивачу; між незаконними діями або бездіяльністю відповідача і нанесеною шкодою є безпосередній причинний зв`язок. Крім того, зазначає, що відповідач дійсно помітила, що в криниці безперервно працює водяний насос, який живив водою будинок [PERSON] , хоча останнього не було вдома тривалий час, оскільки він перебував за кордоном. Про цю обставину вона негайно повідомила сусідів та вжила заходів, щоб оповістити батьків позивача, які наглядали за будинком. Представники позивача - адвокати Боднарюк С.В. та Вельничук Я.І. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали повністю, просили суд стягнути із [PERSON] на користь позивача матеріальну шкоду, заподіяну в результаті самовільного втручання сторонніх осіб у систему водопостачання, а також суму витрат на експертне визначення ремонтно-відновлювальних робіт і судові витрати. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила суд відмовити в їх задоволенні в повному обсязі Представник відповідача - адвокат Раєвський І.А. в судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, посилаючись на те, що позивачем не доведено обставини, які мають значення для справи та на які він посилається як на підставу своїх вимог. Зокрема, зазначив, що позивачем не було доведено факту спричинення саме [PERSON] матеріальної та моральної шкоди. Будучи допитаним у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив суду, що біля господарства його сина [PERSON] знаходиться колодязь, який перебуває у загальному користуванні, а саме в користуванні його сина [PERSON] та його сусідів, в тому числі [PERSON] . У травні 2020 року йому стало відомо, що [PERSON] відрізала насос сина, що перебував у криниці та викинула його на територію господарства останнього, який на той час перебував за кордоном. Даний насос він забрав. Прийшовши до будинку сина, він помітив затоплені стелю та стіни, які в результаті здулися, а також було затоплено підлогу. По даному факту, він викликав представників сільської ради, а згодом звернувся й до експертів, щоб встановити вартість завданих збитків. Крім того, запитав [PERSON] , чому вона так зробила, на що вона відповіла, що й інші насоси сусідів викине із колодязя, так як колодязь належить лише їй. При цьому зазначив, що всі електроприлади, які знаходяться в будинку, або ведуть до нього, перебувають під напругою. Також, вказав, що про те, що насос, який перебував у криниці є несправним, його ніхто не повідомляв. Будучи допитаним у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив суду, що йому відомо про те, що в травні 2020 року його сусідка [PERSON] , витягнула із криниці їхнього спільного користування насос, який належить [PERSON] та викинула його на територію господарства останнього. При цьому, йому не відомо, чому вона так зробила. Допитана в судовому засіданні в якості свідка - відповідачка [PERSON] пояснила суду, що вранці 15 травня 2020 року вона пішла до криниці, яка перебуває у її спільному із сусідами користуванні, та помітила, що вода була брудною від моторного масла, й був відчутний із криниці гуркіт насосу, що належав [PERSON] , який перебуває за кордоном. Того ж дня, про несправність насосу вона повідомила [PERSON] та [PERSON] , який являться батьком [PERSON] , однак останні проігнорували її слова, при цьому відмовившись відключати насос. Згодом, вона прийшла до [PERSON] , та попросила відвести її до тестя [PERSON] - [PERSON] , щоб той почистив їй криницю, однак зателефонувавши до нього, той повідомив, щоб вона не хвилювалася, бо він приїде й відключить насос і почистить криницю. Через деякий час, вона помітила, як приїхав [PERSON] та відключив насос, однак криницю так і не почистив. 26 травня 2020 року вона сама найняла чоловіка, який почистив криницю. Будучи допитаною в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила суду, що 15 травня 2020 року її мати, [PERSON] набирала води із колодязя, який перебуває в загальному користуванні, та розповіла про брудну воду, в якій було моторне масло, ймовірно від насоса, що належав [PERSON] , який на той час перебував за кордоном. Про те, що не працює насос вона повідомила його батька [PERSON] , який на той час перебував у їхнього сусіда [PERSON] , однак останній не відреагував та не погодився вийняти насос. Згодом, мати зателефонувала до [PERSON] , який є тестем [PERSON] , по приїзду він повідомив, щоб вони не переживали, він виключив насос і згодом все владнає, однак так і не почистив колодязь. Тому, 26 травня 2020 року, на прохання її мами [PERSON] , прийшов якийсь чоловік та почистив криницю, а насос [PERSON] вони витягнули та поставили на територію його господарства. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила суду, що часто приходить поратися до господарства свого зятя [PERSON] , оскільки він перебуває за кордоном, а вона його доглядає. Одного дня, коли вона поверталася із даного господарства, її покликала сусідка [PERSON] , що проживає поруч та сказала, що в колодязі є масло від їхнього насоса. Однак, у її присутності витягнувши казан із водою, вона помітила, що вода була чистою й ніякого там масла немає. Прийшовши додому, до неї зателефонувала [PERSON] та запитала, чи вона не проти почистити колодязь, на що вона погодилася, та сказала, що є людина, яка може почистити, на що вона не заперечувала, але просила не витягати насос. Згодом, прийшовши на територію господарства, вона побачила, що насос був біля огорожі, а зайшовши в будинок, скрізь була вода, тому вона набрала свого зятя та повідомила про це йому. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив суду, що в кінці травня 2020 року до нього прийшла його кума [PERSON] , яка попросила відвести її до [PERSON] у с. Зарожани, так як в його зятя [PERSON] вийшов із ладу насос, на що він не погодився, оскільки був зайнятий по господарству. Однак, його дружина зателефонувала до свахи [PERSON] , яка є в свою чергу є матір`ю [PERSON] та попросила передати, щоб хтось приїхав, оскільки зламався даний насос у колодязі (весь час працює). Будучи допитаним у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив суду, що 26 травня 2020 року його найняла [PERSON] , щоб він почистив криницю біля її господарства, на що він погодився. Залізши до криниці, він побачив насос, який був не під напругою, при цьому знаходився в лежачому стані на воді, на ньому був салідол, який зазвичай з`являється, коли насос вийшов із ладу, тобто заклинив. Так, як даний насос заважав йому чистити криницю, він його витягнув. Під час того, як він чистив криницю, помітив на воді масло. При цьому, інший насос, який також знаходився в криниці йому не заважав, так як був навпроти каміння. Чистивши криницю, він вийняв близько десяти відер, що лежали на дну. Назад він не ставив насос, так як [PERSON] сказала його не ставити. Допитаний в судовому засіданні експерт [PERSON] свій звіт про визначення розміру збитків та вартість відновлювальних робіт, які необхідно виконати в будинку підтримав повістю. При цьому, зазначив, що експертиза проводилася відповідно до вихідних даних адвоката [PERSON] та при технічному обстеженні будинку. Із вищенаведеного, ним було встановлено, що в результаті самовільного втручання у систему водопостачання, а саме до глибинного насосу, відбувся гідравлічний удар, який призвів у подальшому до стрибку електроенергії із послідуючим замкненням, що і спричинило збитки. Крім того, вказав, що йому невідомо коли саме відбулося затоплення будинку. Заслухавши пояснення сторін, допитавши свідків, експерта, вивчивши та дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного висновку. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Частиною 1 статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з вимогами ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Статтями 15, 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Судом встановлено, що 12 червня 2020 року [PERSON] (батько позивача) звернувся до начальника Хотинського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області зі заявою, в якій зазначив, що жителька [ADDRESS] , [PERSON] самовільно, без дозволу, у змові з двома чоловіками відрізали і викинули водопровідний насос із колодязя, який був під напругою та знаходився у колодязі із 2006 року. Насос йому не віддали. [PERSON] запевняє, що колодязь являється приватизований і є її власністю, але фактично колодязь є об`єктом загального користування (а.с. 20). Із довідки від 04.07.2020 року Хотинського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області від 04.07.2020 року, вбачається, що перевірку по заяві [PERSON] було припинено (а.с. 18-19). Згідно відповіді Клішковецької сільської ради від 12.06.2020 року за [ADDRESS] та який перебуває у користуванні [PERSON] та [PERSON] знаходиться в загальному користуванні, при цьому документів, які посвідчують право власності на даний об`єкт немає (а.с. 15). Відповідно до свідоцтва про право власності від 30 грудня 2002 року, власником житлового будинку із господарськими спорудами за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] (а.с. 36). Так, у висновку Звіту № 65-t-08-20 про визначення розміру збитків завданих власнику і вартість ремонтно-відновлюваних робіт, які необхідно виконати в будинку за адресою: [ADDRESS] , зазначено, що візуальним оглядом, обстеженням фактичного стану із залученням фахівця інженера-будівельника, в присутності уповноваженої особи власника - адвоката Боднарюка Станіслава Вікторовича, було встановлено, що в результаті самовільного втручання сторонніх осіб у систему водопостачання будинку [ADDRESS] здійснено пошкодження технічних та конструктивних елементів будинку, зазначених у клопотанні адвоката. Із метою усунення даних недоліків потрібно виконати цілий ряд будівельно-монтажних робіт. При цьому, із вірогідності вихідних даних, припущень та обтяжень звіту, оцінювач рекомендує вартість матеріального збитку та ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно виконати в приміщеннях будинку за адресою: [ADDRESS] , для усунення недоліків, які відбулися внаслідок стороннього втручання в систему водопостачання, визначити відповідно до Зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, а саме: 173311 (сто сімдесят три тисячі триста одинадцять) грн. (а.с. 21-70). Відповідно до частини першої та другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Згідно із п. 2 Пленуму Верховного суду України висловленої в Постанові № 6 від 27 березня 1992 року Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК України, шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Стаття 77 ЦПК України передбачає, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. При цьому, згідно ст. 80 ЦПК України, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Згідно ч. 1 ст. 102 ЦПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Відповідно до ч. 1 ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. Так, позивач, як на підтвердження вини [PERSON] посилається на вищевказаний висновок експерта-оцінювача [PERSON] про визначення розміру збитків завданих власнику [PERSON] та вартість ремонтно-відновлюваних робіт. Хоча, відповідач [PERSON] та її представник в ході судового розгляду справи не торкалась питання збитків завданих затопленням та вартості ремонту і відновлювальних робіт, при цьому й не оспорювали їх вартість, мотивуючи це тим, що ніякого відношення до завданих збитків [PERSON] немає. Крім того, згідно відповіді виконавчого комітету Клішковецької сільської ради від 19 серпня 2020 року, факт самовільного втручання у систему водопостачання, а саме фізичного демонтажу глибинного насосу марки SKM-100, разом із пластиковими трубами [PERSON] відомо тільки зі слів [PERSON] та при виїзді комісії на вул. Фінляндську було встановлено даний факт (а.с. 16). Натомість позивачем та його представниками не було надано будь-яких належних та допустимих доказів, які б вказували на причини пошкодження водопровідної системи будинку [PERSON] . Так, суд ставиться критично до посилань представника позивача - адвоката Боднарюка С.В. на те, що у вищезазначеному Звіті встановлюються причини виходу із ладу опалювального газового котла, приладів опалення (батареї) та бойлера з витоком води водопостачання та опалення, які не витримують жодної критики, оскільки в описовій частині висновку Звіту, експерт зазначає вихідні дані надані йому у клопотанні адвоката та не робить будь-яких експертних висновків про причини виходу з ладу вказаних приладів саме із вини відповідача. Крім того, будучи допитаною в судовому засіданні в якості свідка - відповідач [PERSON] наголошувала на тому, що саме вона повідомила сусідів та родичів власника будинку [PERSON] про те, що в криниці безперервно працює водяний насос який живить водою будинок, та в криниці з`явилось масло. При цьому її пояснення підтвердили також свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , які були допитані в судовому засіданні та попереджені про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показів. Також, посилання [PERSON] про наявність в криниці загального користування масляного п`ятна, крім її доньки [PERSON] , підтвердив і свідок [PERSON] , який надавав послуги із чистки криниці. Крім того, посилання [PERSON] в заяві до начальника Хотинського ВП від 12.06.2020 року про те, що насос, який був відрізаний і викинутий, йому не віддали, спростовуються його же поясненнями, як свідка в судовому засіданні, де він підтвердив, що насос із криниці, який був викинутий через огорожу на територію господарства забрав саме він. Таким чином, в ході розгляду справи, позивачем не було надано жодних належних доказів, які би підтверджували наведені ним в позові факти вини саме відповідача [PERSON] у пошкоджені водопровідної системи будинку, про незаконність її дій чи бездіяльності, що призвели до заподіяння шкоди, а також що між її незаконними діями та бездіяльністю й нанесеною шкодою є безпричинний зв`язок. Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивачем не було доведено факту спричинення матеріальної та моральної шкоди саме [PERSON] , а тому в задоволенні позову слід відмовити. При розподілі судових витрат, суд виходить із положень ст.141 ЦПК України, згідно яких в разі відмови в задоволенні позову, судові витрати покладаються на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed