Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-12 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою 06.03.2020 року, в якій просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання законної сили рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері - [PERSON] , померлої [INFO] . Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина до складу якої входить 1/5 частки квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . 27.02.2020 року вона звернулась до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/5 частину квартири після смерті її матері. Постановою нотаріуса було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Вона пропустила строк з поважних причин, так на момент смерті її матері їй виповнилось 64 роки, тобто вона є людиною похилого віку та з огляду на вік часто хворіє. Вона не має юридичної освіти, яка б надала змогу їй вірно застосовувати норми закону, тому в силу неправильного явлення про порядок прийняття спадщини пропустила його строк на прийняття. Важливу роль відіграло те, що вона вважала сам факт вступу у володіння і управління спадщиною (забрала документи, які залишились після смерті матері) є достатнім для підтвердження її прав спадкоємця. У зв`язку із чим за захистом своїх прав звернулась до суду. Ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13.03.2020 року прийнято справу до розгляду та відкрито провадження в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 04.05.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду (а.с. 26). Позивач правом присутності не скористалась, подавши заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] , правом на участь в судовому засіданні не скористалась, подавши заяву про розгляд справи за її відсутності, рішення прийняти на розсуд суду. Під час судового розгляду ухвалою від 04.05.2020 року витребувано матеріали спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] (зворот а.с. 26). Дослідивши\~ письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд дійшов такого висновку. Судом встановлено, що [PERSON] є рідною донькою [PERSON] , факт родинних відносин як між донькою та матір`ю підтверджується свідоцтвом про її народження серії [NUMBER] та свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] від 04.01.1969 року згідно якого позивач уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с. 11). За життя [PERSON] на праві спільної сумісної власності належала частка квартири за адресою: [ADDRESS] на підставі свідоцтва на житло №3713 видане 24.06.1994 р. Управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Криворізької міської ради народних депутатів, згідно розпорядження №2478 від 03.05.1994 р. (а.с. 50, 51). [INFO] померла мати позивача [PERSON] (а.с. 7) та після її смерті відкрилась спадщина на належну за життя 1/5 частку квартири (а.с. 8). Батько позивача [PERSON] помер, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а.с.53). Згідно зі ст.ст.1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Спадкування здійснюється за законом або заповітом. Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або законом. Оскільки за життя [PERSON] заповітів не складала, тому спадкування належного їй за життя майна здійснюється в порядку спадкування за законом згідно черговості, визначеної ст.ст.1258-1266 ЦК України. Інших спадкоємців, які б належали до першої черги спадкування за законом, в ході судового розгляду не встановлено. Як визначено ч.1 ст.1268, ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має право подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини в межах встановленого законом строку. Згідно з ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Як визначено ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Із системного аналізу вказаних положень законодавства слідує, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у 6-місячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , почав відлік відповідно з дати її смерті та закінчився 27.04.2006 року. Як слідує зі спадкової справи №14/2020, номер у спадковому реєстрі 59459322, заведеної приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Железна О.В., після смерті [PERSON] із заявою про прийняття спадщини звернулась лише її донька [INFO] (а.с. 31). Постановою нотаріуса від 27.02.2020 року у видачі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] відмовлено у зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 12, 58). Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Так, в п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, як слідує з правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постановах у справах № 6-85цс12 від 26.09.2012 року та № 6-1486цс15 від 04.11.2015 року правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані у випадку одночасної наявності двох обов`язкових умов: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. В силу ст.12 ЦПК України, Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства та захисту права, повинен сприяти учасникам цивільних правовідносин, які звернулися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у реалізації ними цих прав, у тому числі спадкових. Суд вважає поважними наведені \~позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері, пов`язані з \~тим, що вона з об`єктивних причин не змогла своєчасно подати заяву до нотаріальної контори, оскільки є особою похилого віку, часто хворіла та є юридично необізнаною. Аналізуючи викладене,\~приймаючи до\~уваги,\~суд вважає\~за необхідне\~ухвалити рішення\~про задоволення позовних вимог [PERSON] із визначенням їй додаткового строку тривалістю в 2 (два) місяці, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини, за відсутності спадкового спору стосовно прийняття спадкового майна, є підставою для оформлення за спадкоємцем спадкових прав у встановленому законом порядку. З огляду на характер спору, відсутність вимог про компенсацію понесених позивачем витрат по сплаті судового збору, на підставі ст.141 ЦПК України суд вважає за доцільне покласти їх на рахунок позивача.

Outcome: approved