Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до відповідача Вугледарської міської ради про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування. Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що квартира [ADDRESS] належала: батькові позивача - [PERSON] , матері позивача - [PERSON] , бабці позивача - [PERSON] , без визначення часток у власності. Мати позивача [PERSON] померла [INFO] , бабця позивача [PERSON] померла [INFO] , а батько позивача [PERSON] помер [INFO] . Після смерті батька [PERSON] звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак йому було відмовлено з підстав не визначення часток власників квартири. Приймаючи до уваги, що власниками вищезазначеної квартири на праві спільної сумісної власності за життя володіли [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , розмір часток даних співвласників майна є рівними та становлять по 1/3 частки квартири кожному. Після смерті [PERSON] її чоловік - [PERSON] та її мати - [PERSON] успадкували частину спадщини у рівних долях, а після смерті бабці позивача - [PERSON] , батько позивача успадкував частку спадщини, яка належала останній. Таким чином [PERSON] є спадкодавцем спадщини, а саме: квартири [ADDRESS] . Пізніше на адресу суду від позивача надійшла уточнена позовна заява, згідно з якою останній просить суд визнати, що частка в праві спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] , померлих [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , становила по 1/3 рівних часток, а також просив суд визнати за ним право власності на зазначену квартиру. Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] в судове засідання не з`явились, про місце, дату та час розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується довідкою про доставку СМС-повідомлення щодо документу «Судова повістка про виклик до суду» та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 50, 52). Від представника позивача [PERSON] на адресу суду надійшла письмова заява про розгляд справи за його відсутності (а.с. 55). Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про місце, дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення судової повістки про виклик до суду (а.с. 51). Від представника відповідача на адресу суду надійшло письмове клопотання про розгляд справи за його відсутності (а.с. 53, 54). Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позовна заява підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав. Згідно свідоцтва про право власності на квартира (будинок) № [NUMBER] від 19 лютого 1997 року квартира [ADDRESS] належала на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 7). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 22 грудня 1997 року, виданого відділом реєстрації актів громадянського стану м. Вугледара Донецької області, [PERSON] у віці 54 років померла [INFO] (а.с. 8). Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 27 липня 1999 року, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану м. Вугледар Донецької області, [PERSON] у віці 82 років померла [INFO] (а.с. 9). Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 23 травня 2019 року, виданого Вугледарським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] (а.с. 10). Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України №00023818983 від 31 серпня 2019 року батьками [PERSON] , [INFO] , є: батько - [PERSON] ; мати - [PERSON] , що також підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 02 серпня 1950 року (а.с. 11, 40). Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №00023814031 від 30 серпня 2019 року [PERSON] 16 серпня 1966 року, укладаючи шлюб з [PERSON] , змінила дівоче прізвище « [PERSON] » на шлюбне прізвище « [PERSON] », що також підтверджується свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] від 16 серпня 1966 року (а.с. 12, 41). Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12 вересня 1966 року батьками [PERSON] , [INFO] , є: батько - [PERSON] ; мати - [PERSON] (а.с. 13). Відповідно до довідки №243 від 04 вересня 2019 року, виданої Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Лідер-Вугледар», [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , проживали разом однією сім`єю з 04 липня 1974 року по день смерті за адресою: [ADDRESS] (а.с. 16). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №305/01-16 від 20 серпня 2019 року приватним нотаріусом Ігнатенко Олександром Володимировичем Вугледарського міського нотаріального округу Донецької області відмовлено [PERSON] у видачі Свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру, що залишилась після смерті [INFO] його батька - [PERSON] , у зв`язку з тим, що не визначені частки співвласників у справі власності на квартиру [ADDRESS] (а.с. 14). Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №57278557 від 20 серпня 2019 року до Спадкового реєстру внесено реєстраційний запис щодо спадкової справи №45/2019 від 20 серпня 2019 року, спадкодавцем є [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] (а.с. 15). Згідно статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом. Спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно. Згідно ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 357 ЦК України частки у праві спільної часткової власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю співвласників або законом. Якщо розмір часток у праві спільної часткової власності не встановлений за домовленістю співвласників або законом, він визначається з урахуванням вкладу кожного з співвласників у придбання (виготовлення, спорудження) майна. Відповідно до положень ч. 1 ст. 368 та ч. 2 ст. 372 ЦК України визначено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом. Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності, крім випадків, установлених законом. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» частка учасника спільної сумісної власності визначається, зокрема, при виділі частки з спільного майна. Оскільки праця є основою створення і примноження власності громадян, розмір частки учасника спільної сумісної власності визначається ступенем його трудової участі, якщо інше не випливає із законодавства України. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними. Згідно п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі смерті співвласника приватизованого будинку (квартири) частки кожного із співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не було встановлено договором між ними. Частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду. Судом встановлено, що квартира розташована за адресою: [ADDRESS] , належала на праві приватної спільної сумісної власності: батьку позивача - [PERSON] , який помер [INFO] ; матері позивача - [PERSON] , яка померла [INFO] ; бабці позивача - [PERSON] , яка померла [INFO] . Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги, що ідеальна частка - це частка у праві на річ, а зважаючи, що згідно свідоцтва про право власності на квартира (будинок) №00668 від 19 лютого 1997 року право власності на спірну квартиру належала [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , між якими не існувало домовленості щодо розміру часток на квартиру, виходячи з рівності часток кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності на майно, суд приходить до висновку про доцільність задоволення вимог позову в частині визначення розміру ідеальних часток у праві спільної сумісної власності на квартиру [ADDRESS] , за [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , - по 1/3 частці за кожним. Вирішуючи питання щодо визнання за позивачем права власності на нерухоме майно суд виходить з наступного. Згідно статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщоінше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом. Главою 24 «Набуття права власності» Цивільного кодексу України визначено підставами виникнення (набуття) права власності, зокрема, набуття права власності на новостворене майно та об`єкти незавершеного будівництва; набуття права власності на перероблену річ; набуття права власності за договором (правочином); набуття права власності на безхазяйну річ; набуття права власності за набувальною давністю, тощо. Як вбачається з вимог позову позивач [PERSON] не визначає на якій саме підставі він має набути/набув право власності на спірне нерухоме майно, однак, як вбачається зі змісту позовної заяви, останній обґрунтовуючи вимоги позову посилається на положення статей, які містяться у Главі 84 «Загальні положення про спадкування» та Главі 86 «Спадкування за законом» Цивільного кодексу України, зазначаючи при цьому, що будучи спадкоємцем першої черги після смерті батька - [PERSON] , до спадкового майна якого входить квартира [ADDRESS] , до нього переходять всі права та обов`язки померлого спадкодавця. Так, за загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Відповідно до частини третьої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При вирішенні спорів, які пов`язані з пропуском спадкоємцями строку на прийняття спадщини слід звертати увагу на час відкриття спадщини та дію актів цивільного законодавства відповідно до пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК. Судам необхідно розмежовувати пропуск строку для прийняття спадщини, прийняття спадщини особами, які постійно проживали зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини шляхом вступу у володіння та управління спадковим майном (стаття 549 ЦК Української РСР). Якщо спадщина відкрилась після 1 січня 2004 року , суди не повинні задовольняти вимоги про встановлення факту прийняття спадщини шляхом вступу в управління чи володіння спадковим майном або задовольняти позови про визнання права власності на спадкове майно із зазначених підстав. Суди також не повинні задовольняти позови про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті спадкодавців, які померли до 1 січня 2004 року, і спадщина прийнята кимось із спадкоємців, у тому числі шляхом вступу в управління та володіння спадковим майном (стаття 549 ЦК Української РСР) або перейшла до держави на підставі статті 555 ЦК Української РСР. Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 24 липня 2019 року у справі № 2-815/2006 (провадження № 61-34774св/18). З огляду на викладене, розглядаючи справу не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, враховуючи, що позивачем не визначено підстав за яких він має набути/набув право власності на спірне нерухоме майно, а чинним на теперішній час Цивільним кодексом України не передбачено можливості встановлення факту прийняття спадщини, а тому суд не знаходить будь-яких правових підстав для визнання за [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS] . Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку про доцільність задоволення вимог позову щодо визначення розміру часток у праві спільної сумісної власності, а в решті вимог позову вважає необхідним відмовити. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі викладеного,

Outcome: partial