Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом, відповідно до якого просить стягнути солідарно з відповідачів [PERSON] та АК «Хакрівобленерго» на її користь спричинену шкоду в розмірі 604\~871 грн. з урахуванням індексу інфляції. Стягнути з відповідачів на її користь моральну шкоду в розмірі 15\~000,00 грн. Відповідно до уточнених позовних вимог просила стягнути загальну суму заподіяної матеріальної та моральної шкоди з урахуванням індексу інфляції в розмірі 906\~283,72 грн. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що є власником чотирьох кімнатної квартири № 7, б. 19 по вул. Короленко в м. Харкові. Разом з нею в квартирі зареєстровані та мешкають чоловік [PERSON] та син [PERSON] 16.05.2009 року за час відсутності її та членів сімї у квартирі відбулась пожежа. Внаслідок пожежі були знищені дах житлового будинку, частково перекриття, квартира стала непридатною для проживання, все належне майно знищено. Акт про пожежу був складений 17.05.2009 року співробітниками Київського РВ ГУ МНС в Харківській області. Постановою судді Київського районного суду м. Харкова Невядомського Д.В. від 06.11.2013 року, кримінальна справа № 2018/13395/2012 щодо [PERSON] за ч. 2 ст. 270 КК України була припинена із застосуванням до нього амністії та звільнення від кримінальної відповідальності. Цивільний позов до [PERSON] та ПП «А.А.В.-1», яке йому належало, до АК «ХОЕ» залишено без розгляду та розяснено право на звернення з позовом в порядку цивільного судочинства. Представник позивача в судовому засідання позовні вимоги підтримав в обсязі уточнених позовних вимог, позов просив задовольнити в повному обсязі, стягнути солідарно з відповідачів заподіяну шкоду. Відповідач [PERSON] та його представник в судовому засідання позовні вимоги не визнали, в задоволенні позову просили відмовити в повному обсязі. Відповідно до наданих суду письмових заперечень посилаються на те, що постановою суду від 06.11.2013 року про застосування амністії не встановлено наявність в діяннях [PERSON] вини в скоєнні злочину. Підстави для цивільно-правової відповідальності відсутні. В ході досудового розслідування кримінальної справи та в ході судового розгляду, своєї провини у скоєнні злочину не визнавав. Після виконання бригадою всіх заявлених робіт по перепідключенню електрокабелів з КТП на ТП 214 [PERSON] подзвонив диспетчеру РЕМ та сказав йому, що роботи виконані та необхідно направляти бригаду для включення. На що диспетчер повідомив, що бригада буде через годину. У звязку з тим, що йому виказували скарги мешканці цього мікрорайону та знаючи про те, що кінцевий споживач відключений від електрозабезпечення, він для прискорення процесу включення електрики, ввімкнув подачу електроенергії у кабелях, які подають напругу до вхідних електрощитових, які встановлені у споживачів. Це було необхідно для того, щоб бригада, РЕМ, яка приїде за його викликом зробила перевірку пере підключення та ввімкнула кінцевих споживачів. При виконанні підключення останнього споживача трьохфазної напруги по його відокремленому кабелю, шляхом встановлення трьох (по одному на кожну фазу) запобіжників з плавкою вставкою та послідуючим включенням рубильнику у розподільчому устаткуванні, він, знаходячись в середині підстанції, почув, що у цього споживача у його квартирі 3/5 яскраво горить світло, та одразу ж вимкнув рубильник цього споживача, перевірив запобіжники та пересвідчився, що вони справні. В силу того, що рубильник у ввідному електрощитовому устаткуванні житлового будинку за № 19 не було відключено при підготовці робочого місця згідно з нарядом допуском, електропостачання цього будинку почало виконуватись одразу ж після включення електричного кабелю у ТП 214. А при підключенні окремого трьохфазного кабелю у квартиру № 3/5, з-за того, що в нього також не було проведено відключення вхідного автоматичного вимикача, сталося коротке замикання внутрішньої електропроводки, що в кінцевому результаті призвело до пожежі. Згідно правил облаштування електроустаткування при наявності контуру заземлення у електрощитовій квартири № 3/5 при неправильному підключенні кабелю споживача у ТП 214 повинен був спрацювати запобіжник, але цього не сталося. Представник відповідача АК «Харківобленерго» в судовому засіданні позовні вимоги в частині стягнення заподіяної шкоди з АК «Харківобленерго» не визнав, в цій частині позовних вимог просив відмовити. Відповідно до наданих до суду письмових заперечень пояснив, що АК «Харківобленерго» на праві власності належить ТП-214, що знаходиться по вул. Короленка в м. Харкові. 30 серпня 2007 року між АК «Харкфівобленерго» та ТОВ «Саманта-Схід» був укладений договір №46/30/08 про приєднання до електричних мереж АК «Харківобленерго» електроустановок ТОВ «Саманта-Схід». Відповідно до п. 7 додатка №13-54-1-23/1271 до договору «Технічні умови приєднання до електричних мереж» ТОВ «Саманта-Схід» зобовязалось провести реконструкцію ТП-214. Роботи з реконструкції ТП-214 виконувалися будівельно-монтажною організацією ПП «А.А.В.-1» за замовленням ТОВ «Саманта-Схід» на підставі укладених між ними договорів підряду від 15.07.2008 № 1-С-1507, від 29.07.2008 № 2-С-1507 та від 15.09.2008 № 259/1510. Згідно п. 1.1. договору підрядник (ПП «А.А.В.-1») зобовязався виконати, а замовник (ТОВ «Саманта-Схід») зобовязався прийняти та оплатити згідно актами прийому-передачі повний комплекс робіт. Відповідно до п. 5.1. договору сторони несуть майнову відповідальність за невиконання чи неналежне виконання умов договору в порядку, передбаченому діючим законодавством України. Директор ПП «А.А.В.-1» [PERSON] звернувся 14.05.2009 року до АК «Харківобленерго» з проханням надати дозвіл на проведення реконструкції ТП-214. 16.05.2009 року оперативно-виїзна бригада АК «Харківобленерго» на підставі наряду-допуску № 407 перевірила іменні та кваліфікаційні посвідчення осіб, що зазначені в наряді, провела цільовий інструктаж та допустила до проведення реконструкції ТП-214 бригаду ПП «А.А.В.-1» в кількості чотирьох чоловік, а саме: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Відповідальним за проведення робіт відповідно до наряду-допуску № 407 був призначений [PERSON] Перед безпосереднім проведенням робіт бригадою ПП «А.А.В.-1» працівники оперативно-виїзної бригади АК «Харківобленерго» виконали перелік робіт, зазначених у наряді-допуску № 407. Вимикання рубильника у ввідному електрощитовому пристрої будинку № 19 по вул. Короленка в м. Харкові працівники АК «Харківорбленерго» не здійснювали та не повинні були здійснювати, оскільки це не було передбачено нарядом допуском № 407. Вищевказаний будинок разом з внутрішньобудинковими мережами знаходиться на балансі КП «Жилкомсерівіс», безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та належний технічний стан забезпечує сам споживач. Після закінчення робіт [PERSON], не дочекавшись оперативно-виїзної бригади АК «Харківобленерго», самостійно увімкнув подачу електроенергії, у результаті чого в будинку № 19 по вул. Короленка в м. Харкові сталася пожежа. АК «Харківобленерго» не здійснювала протиправних діянь, які б спричинили шкоду позивачу, жоден із працівників АК «Харківобленерго» до кримінальної відповідальності не притягувався, у звязку з чим підстави для стягнення заподіяної позивачу шкоди з АК «Харківобленерго» відсутні. Вина [PERSON] в заподіянні позивачу шкоди повністю підтверджується висновками експертиз, які проводились по справі. Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, докази надані сторонами в обґрунтування вимог та заперечень, дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з огляду на наступне. Як вбачається з свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 24.10.2007 року квартира загальною площею 117,2 кв.м., житловою площею 72,7 кв.м. за адресою: м. Харків, вул. Короленка, б. 19, кв. 7, на праві приватної власності належить [PERSON]. Вказане також підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 16703922 від 19.11.2007 року, виданого Комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації». З копії технічного паспорту на квартиру № 7 в житловому будинку № 19 по вул. Короленка в м. Харкові вбачається, що власником є [PERSON] Квартира посімейного заселення розташована на 4 поверсі 4 поверхового будинку та складається з 4 кімнат житловою площею 72,7 кв.м., у тому числі 1-а кімната 11,7 кв.м., 2-а кімната 18,2 кв.м., 3-а кімната 30,8 кв.м., 4-а кімната 12,0 кв.м., кухні площею 13,5 кв.м., вбиральні (сполученої) 3,7 кв.м., коридору 5,4; 12,2 кв.м., вбудованої шафи 0,4; 0,7 кв.м. Квартира обладнана балконом 3,0; 9,6 кв.м. Корисна площа 108,6 кв.м. Загальна площа квартири 117,2 кв.м. З акту про пожежу від 17.05.2009 року, складеного комісією у складі старшого інспектора з дізнання відділення з питань НПД Київського РВ Харкова ГУ МНС України в Харківській області капітана служби ц.с. [PERSON], [PERSON], власника квартири № 19 [PERSON], власника квартири № 14 [PERSON], вбачається, що 16.05.2016 року приблизно о 18:30 год. за адресою: м. Харків, вул. Короленко, 19, відбулась пожежа, яку ліквідовано о 22:05 год. 16.05.2016 р. Пошкоджено квартири № 8, 7, 14, 15 та майно в них. Актом складеним начальником дільниці №64 [PERSON], провідним спеціалістом з обслуговування житлового фонду [PERSON], власником квартири №7 [PERSON], встановлено, що 16.05.2009 року близько 18:00 відбулось займання конструкцій даху житлового будинку. При огляді в квартирі № 7 виявлено наступне. В спальні по всій площі кімнати наявні сліди гарі на шпалерах, відсутня частина міжкімнатної перегородки, деформовані стійки міжкімнатної перегородки. Підлога засипана продуктами згорання. В суміжній зі спальнею кімнаті (залі) наявні пропали перекриття стелі, крівля відсутня, майно засипано продуктами згорання. На підлозі між спальнею та залою пропалено міжповерхове перекриття. В передпокої по всій площі наявні сліди гарі. Коридор наявний прогар перекриття стелі площею 1,5 на 2,5 кв.м., крівлі відсутня. Спальня наявний прогар перекриття стелі, покрівля відсутня, на підлозі мокрі продукти горіння. Кабінет наявні сліди прогорання перекриття стелі, на підлозі наявні мокрі продукти горіння. Ванна та туалет наявні сліди гарі. Кухня наявні прогари перекриття стелі, по всій площі кухні наявні сліди гарі, на підлозі мокрі сліди та продукти горіння. Постановою Київського районного суду м. Харкова від 06.11.2013 року по кримінальній справі № 2018/13395/2012, провадження 1/640/183/13, яка набрала законної сили, припинено кримінальну справу за обвинуваченням [PERSON] за ч. 2 ст. 270 КК України, з застосуванням до нього амністії та звільнення від кримінальної відповідальності на підставі п. «в» ст. 1 Закону України «Про амністію у 2011 році» від 08.07.2011 року. В судовому засідання оглядались матеріали кримінальної справи № 2018/13395/2012, провадження 1/640/183/13 за обвинуваченням [PERSON] за ч. 2 ст. 270 КК України. Згідно висновків комплексної судово-товарознавчої, судово-будівельно-технічної, судово-електротехнічної експертизи № 4431/4432/4511/757 від 29.04.2010 р. розмір матеріального збитку (вартість ремонтно-відновлювальних робіт), який заподіяний власникам квартири [ADDRESS] в результаті пожежі 16.05.2009 року та залиття при гасінні пожежі її приміщень, визначений будівельно-технічним дослідженням складає 341\~706,00 грн. Розмір шкоди заподіяної власникам квартири № 7 по вул. Короленко, б. 19, в м. Харкові в результаті псування їх майна (що є предметом товарознавчого дослідження) в результаті пожежі, що сталася 16.05.2009 р. та залиття при гасінні у квітні 2010 року складає 80\~984,99 грн. За клопотанням представника відповідача АК «Харківобленерго» про проведення по справі комплексної електротехнічної експертизи та експертизи з охорони праці та безпеки життєдіяльності, доповненим представником відповідача [PERSON], ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 03.04.2015 року по справі призначено судову комплексну електротехнічну експертизу та експертизу з охорони праці та безпеки життєдіяльності. Відповідно висновків комплексної електротехнічної і з безпеки життєдіяльності та охорони праці експертизи НДЕКЦ при ГУМВС України в Харківській області № 116 від 30.06.2015 р. при умові, що після підготовки робочого місця і цільового інструктажу на робочому місці, при допуску бригади ПП «А.А.В.-1» не було належним чином заповнено другий екземпляр наряду-допуску № 407 працівником АК «Харківобленерго» [PERSON], як допускачем від експлуатаційної організації, не було належним чином виконано п. 23.1.8. Правил безпечної експлуатації електроустановок щодо оформлення допуску в обох примірниках наряду. Дії [PERSON] у складі бригади ПП «А.А.В.-1» при проведенні робіт 16.05.2009 року у належній АК «Харківобленерго» ТП 214 не відповідали вимогам нормативно-технічних документів України, а саме ним і бригадою не виконано ПП «А.А.В.-1» не виконано: -п. 5.2.2. Правил безпечної експлуатації електроустановок, що виразилось у самовільному проведенні робіт, не передбачених нарядом допуском № 407, а саме несанкціонованій подачі напруги на електричні кабельні лінії; -п. 3.16.2. Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів, що виразилось у вмиканні електроустановки без одержання на це дозволу оперативного працівника або працівника, який має право віддавати розпорядження на оперативне обслуговування даної еклектроустанвоки; -п. 1.8.37. Правил улаштування електроустановок і п. 5.5.13. п. 1 таблиці 5 «Силові кабельні лінії» додатку 1 до Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів, що виразилось у подачі напруги на електричні кабельні лінії без випробування цілісності жил кабелів їх фазування. При умові, що після підготовки робочого місця, і цільового інструктажу на робочому місці при допуску бригади ПП «А.А.В.-1» не було належним чином заповнено другий екземпляр наряду-допуску № 407 [PERSON], як керівником (наглядачем), не було належним чином виконано п. 23.1.8. Правил безпечної експлуатації електроустановок щодо оформлення допуску в обох примірниках наряду. При умові, що досліджувані роботи бригадою ПП «А.А.В.-1» виконувались без наявної на місці технічної документації на ці роботи, - [PERSON], як керівником (наглядачем), не було виконано п. 5.5.7. Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів. Дії працівників АК «Харківобленерго» при проведені 16.05.2009 допуску бригади ПП «А.А.В.-1» (наряд-допуск № 407) до виконання робіт в належній компанії ТП № 214 є відповідними нормативним вимогам, між ними та виникненням пожежі в будинку № 19 по вул. Короленка у м. Харкові відсутній причинно-наслідковий зв'язок. Нижче зазначені дії (бездіяльність) [PERSON] у складі бригади ПП «А.А.В.-1» при проведенні робіт 16.05.2009 р. у належній АК «Харківобленерго» ТП № 214 були невідповідними нормативним вимогам а саме: зміна фазування жил кабелю живлення квартири 3/5 по вул. Короленка, 19 у м. Харкові при переведенні живлення від КТП 214 до ТП 214, було помилкою (не виконанням вимоги очікування, вимоги загальнозрозумілої для електротехнічного персоналу); відмова від обовязкової після проведення ремонту перевірки цілісності жил кабелю і фазування кабельної лінії, а також подання напруги до електроустановки споживача через кабельну лінію з невідповідним фазуванням, - не відповідали нормативним вимогам п. 5.2.2. Правил безпечної експлуатації електроустановок, п. 3.16.2. Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів, п. 1.8.37. Правил улаштування електроустановок і п. 5.5.13. п. 1 таблиці 5 «Силові кабельні лінії» додатку 1 до Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів. Указані дії (бездіяльність) знаходяться у причинному звязку з виникненням пожежі в будинку № 19 по вул. Короленка у м. Харкові. Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29.12.2015 року, за клопотанням відповідача [PERSON] та його представника, по справі призначено додаткову судову комплексну електротехнічну та експертизу з охорони праці та безпеки життєдіяльності. Відповідно висновків судової комплексної електротехнічної та в галузі охорони праці та безпеки життєдіяльності експертизи ХНДІСЕ ім. Засл. проф. [PERSON] за № 80/6322 від 27.07.2016 року виданий працівником Центрального РЕМ АК «Харківобленерго» [PERSON] наряд-допуск № 407 від 16.05.2009 року бригаді ПП «А.А.В.-1» на виконання робіт по перезаведенню КЛ 0,4 кВ з КТП 214 в ТП 214 відповідає нормам законодавства, які відображені у п. 6.2 «Організаційні заходи» та п. 23.1.6. Правил безпечної експлуатації електроустановок. При допуску бригади ПП «А.А.В.-1» до виконання робіт за нарядом-допуском № 407 та при проведенні цих робіт щодо можливості запобігання самовільного включення силового устаткування та відсутності загородження у ТП 214 працівник Центральної РЕМ АК «Харківобленерго», допускач за нарядом-допуском № 407 [PERSON] повинен був діяти у відповідності до вимог п.п. 6.1.7.; 6.5.3.; 6.5.6.; 6.5.8.; 6.5.9.; 23.1.8. та 23.3.1. Правил безпечної експлуатації електроустановок. Фазування перезаведених кабелів в ТП 214, у відповідності до вимог п. 5.5.13. (додаток 1 п. 1 «Перевірка цілісності та фазування жил» таблиці 5 «Силові кабельні лінії») Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів та п. 1.8.37. Правил улаштування електроустановок щодо перевірки цілісності та співпадіння позначень фаз підключених жил кабелю, повинні були виконати члени бригади ПП «А.А.В.-1» (керівник робіт [PERSON]О.). Виконання роботи з фазування перезавеедних з КТП 214 а ТП 214 кабелів не повинно включатись до наряду-допуску № 407 від 16.05.2009, який по-суті є розпорядженням на безпечне виконання роботи, що визначає її зміст «Провести перезаводку КЛ 0,4 кВ з КТП 214 в ТП 214», місце, час початку та закінчення робіт. При виконання робіт по перезаведенню кабелів з КТП 214 в ТП 214 бригадою ПП «А.А.В.-1» за нарядом-допуском № 407 від 16.05.2009 співробітники АК «Харківобленерго» при видачі наряду та допуску бригади ПП «А.А.В.-1» діяли у відповідності до вимог пунктів 6.2.2., 6.10.1., 23.2.3., 23.3.5. «Правил безпечної експлуатації електроустановок», технічні заходи за вимогами п. 7.1. «Послідовність виконання технічних заходів» та п. 7.2. «Вимикання (знімання напруги)» були достатні для створення безпечних умов виконання робіт за нарядом-допуском № 407, при цьому помилкового або самочинного вмикання комутаційних апаратів, якими могло бути подано напругу до місця роботи не відбулося, що може свідчити про відповідність вимогам «Правил безпечної експлуатації електроустановок» допуску бригади ПП «А.А.В.-1» до робіт. Вимоги пунктів 5.3.6., 5.6.2.16. та 5.6.2.20. Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів не відносяться до взаємовідносин співробітників АК «Харківобленерго» зі споживачами, що експлуатують електроустановки житлових будинків. Приписами ч. 1 ст. 22 Цивільного кодексу України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Пунктом 1 ч. 2 ст. 22 Цивільного кодексу України встановлено: збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі (ч. 3 ст. 22 Цивільного кодексу України). Розмір заподіяної позивачу матеріальної шкоди внаслідок знищення та пошкодження належного їй майна оцінено висновком комплексної судово-товарознавчої, судово-будівельно-технічної, судово-електротехнічної експертизи № 4431/4432/4511/757 від 29.04.2010 р. в загальному розмірі 422\~690,99 грн. Разом з тим, ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання, згідно до ч. 2 ст. 509 Цивільного кодексу України, виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. З поміж іншого, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України, підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Розмір заподіяної позивачу шкоди визначено в цінах та станом на момент оцінки в 2010 році. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства. Приписами 625 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно довідки Головного управління статистики у Харківській області від 20.11.2014 р. № 21-13/947 індекс споживчих цін з 01 травня 2009 року по жовтень 2014 року становив 1,431. Згідно наданих позивачем розрахунків належна до стягнення сума заподіяної матеріальної шкоди з урахуванням індексу інфляції становить 604\~871,00 грн. (422\~691 грн. ? 1,431). Відповідно до наданих позивачем відомостей індекс споживчих цін з листопада 2014 року по червень 2015 року склав 146,205%. Згідно уточнених позовних вимог просять стягнути заподіяну матеріальну та моральну шкоду в загальному розмірі 906\~283,72 грн. з урахуванням індексу інфляції. Як вбачається з вищевикладених норм законодавства застосування індексу інфляції за весь час прострочення можливе лише для оціненого, відповідно до висновку експертизи, розміру матеріальної шкоди. Індекс інфляції не підлягає застосуванню до заявленого позивачем розміру компенсації моральної шкоди. Таким чином, суд дійшов висновку, що сума відшкодування матеріальної шкоди з урахуванням індексу споживчих цін з листопада 2014 року по червень 2015 року дорівнює 884\~351,64 грн. (604\~871,00 ? 146,205% ? 100). Як вбачається з ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону (ч. 1 ст. 1177 Цивільного кодексу України). За таких обставин, враховуючи той факт, що відповідно до висновків комплексної електротехнічної і з безпеки життєдіяльності та охорони праці експертизи НДЕКЦ при ГУМВС України в Харківській області № 116 від 30.06.2015 р. та судової комплексної електротехнічної та в галузі охорони праці та безпеки життєдіяльності експертизи ХНДІСЕ ім. Засл. проф. [PERSON] за № 80/6322 від 27.07.2016 р. встановлено наявність вини в діях (бездіяльності) відповідача [PERSON], причинно-наслідковий зв'язок між ними та заподіянням позивачу матеріальної шкоди, суд вбачає підстави для її відшкодування саме відповідачем [PERSON] Підстав для стягнення заподіяної шкоди з АК «Харківобленерго» судом не встановлено. Разом з тим ч. 1 ст. 23 Цивільного кодексу України передбачено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає (п. 3 ч. 2 ст. 22 Цивільного кодексу України) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Позивачем заявлено вимогу про відшкодування моральної шкоди в загальному розмірі 15\~000,00 грн. Суд дійшов висновку про те, що вимога про відшкодуванню моральної шкоди корегуванню відповідно до індексу інфляції не підлягає. Частинами 3, 4 ст. 23 Цивільного кодексу України встановлено, що моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. На підставі викладеного, суд дійшов висновку про те, що винними діями відповідача [PERSON] позивачу заподіяну моральної шкоди, яка полягала у душевних переживаннях повязаних з знищенням та пошкодженням належного позивачу майна. Враховуючи той факт, що пошкодження майна позивача є значним, суттєвим чином вплинуло на звичний уклад життя позивача та членів її сімї, у звязку з чим вони змушені були проживати в літньому будинку, заявлена позивачем сума компенсації за заподіяну моральну шкоду підлягає стягненню з відповідача. Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України.

Outcome: partial