Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-02 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до [PERSON] підприємства Дніпродзержинської міської ради «Дніпродзержинськтепломережа» про стягнення середньої заробітної плати за час затримки розрахунку. Позивач у своєму позові, з урахуванням уточнень до позовних вимог, просить суд стягнути з [PERSON] підприємства Дніпродзержинської міської ради «Дніпродзержинськтепломережа» на його користь середню заробітну плату за час затримки розрахунку за період з 05 жовтня 2015 року по 22 жовтня 2015 рік в сумі 2 033,70 грн. Свої вимоги мотивував тим, що він з 08 жовтня 2012 року працював на [PERSON] підприємстві Дніпродзержинської міської ради «Дніпродзержинськтепломережа» на посаді слюсаря з ремонту устаткування теплових мереж 5 розряду в аварійно-диспетчерській службі. 05 жовтня 2015 року звільнений за власним бажанням. На день звільнення з роботи йому було нарахована заробітна плата, але заробітна плата виплачена лише 22 жовтня 2015 року, що є порушенням строків виплати заробітної плати. Тому, вважає, що з відповідача підлягає стягненню середній заробіток за час затримки розрахунку з 05 жовтня 2015 року по 22 жовтня 2015 рік в сумі 2 033,70 грн. В судовому засіданні позивач [PERSON] підтримав свої позовні вимоги та просив суд стягнути з [PERSON] підприємства Дніпродзержинської міської ради «Дніпродзержинськтепломережа» на його користь середню заробітну плату за час затримки розрахунку за період з 05 жовтня 2015 року по 22 жовтня 2015 рік в сумі 2 033,70 грн., посилався на обставини викладені в позові. Представник відповідача [PERSON] підприємства Дніпродзержинської міської ради «Дніпродзержинськтепломережа» [PERSON] в судовому засіданні не заперечував, що дійсно із позивачем в день його звільнення не був проведений повний розрахунок, була затримка виплати. В частині позовних вимог щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку з відповідача не заперечував, але просив суд врахувати, що за 05.10.2015 рік по 22.10.2015 рік на підприємстві відповідача було шість вихідних днів, а саме 09.10., 10.10., 11.10., 14.10., 17.10., 18.10.2015 року. Вислухавши пояснення позивача, представника відповідача, вивчивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] з 08 жовтня 2012 року по 05 жовтня 2015 року працював на [PERSON] підприємстві Дніпродзержинської міської ради «Дніпродзержинськтепломережа» на посаді слюсаря з ремонту устаткування теплових мереж 5 розряду в аварійно-диспетчерській службі, що вбачається з Наказу № 79-к від 08 жовтня 2012 року «Про прийняття на роботу», Наказу № 107-К від 05 жовтня 2015 року «Про припинення трудового договору», а також з копії трудової книги [PERSON]. Судом встановлено, що дійсно відповідач [PERSON] підприємство Дніпродзержинської міської ради «Дніпродзержинськтепломережа» після звільнення позивача не здійснило повний розрахунок з [PERSON] та остаточний розрахунок по заробітній платі здійснено 22 жовтня 2015 року, що не заперечується позивачем та представником відповідача, а також підтверджується випискою з картки позивача. Згідно до вимог ст. 116 КЗпП України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник у день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після предявлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільнені, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. У разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен у зазначений строк виплатити неоспорювану ним суму. Крім того, відповідно до ч.5 п.25 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 грудня 1999 року за № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», непроведення розрахунку з працівником у день звільнення або, якщо в цей день він не був на роботі, наступного дня після його звернення з вимогою про розрахунок є підставою для застосування відповідальності, передбаченої ст. 117 КЗпП України. Ст. 117 КЗпП України визначено, що в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Оскільки відповідачем не був проведений кінцевий розрахунок при звільненні позивача, відповідно до положень ст.117 КЗпП України та в строки передбачені ст.116 КЗпП України з вини відповідача, тому вимоги про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку за період з 05 жовтня 2015 року по 22 жовтня 2015 рік, суд вважає обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. Відповідно до довідки № 00.02.1379 від 05 жовтня 2015 року, яка видана В.о. директора КП ДМР «Дніпродзержинськтепломережа» [PERSON] та головного бухгалтера [PERSON] вбачається, що заробітні плата за два останніх місяці складає 6 726,86 грн., а середньоденна заробітна плата відповідно до порядку обчислення середньої заробітної плати затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995 року, становить 156,44 грн. Кількість днів прострочення виплати заробітної плати за період з 05 жовтня 2015 року по 22 жовтня 2015 року складає 12 робочих днів, отже середній заробіток за час затримки розрахунку за даний період становить 1 877 грн. 28 коп. (156,44 грн. х 12 робочих днів). Таким чином, з [PERSON] підприємства Дніпродзержинської міської ради «Дніпродзержинськтепломережа» на користь позивача підлягає стягненню 1 877 грн. 28 коп. середній заробіток за весь час затримки розрахунку за період з 05 жовтня 2015 року по 22 жовтня 2015 року. Оскільки, при подачі позовної заяви позивача було звільнено від сплати судових витрат у вигляді судового збору, то суд вважає, що ці кошти необхідно стягнути з відповідача на користь держави. На підставі викладеного та

Outcome: partial