Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-09 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просить суд стягнути на її користь з відповідача [PERSON] заборгованість по аліментам та пеню за кожен день прострочення сплати аліментів. Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, пояснивши, що вона 30.05.1987 року уклала шлюб з відповідачем, від шлюбу у них народилося двоє дітей. В подальшому спільне життя не склалося, та шлюб було розірвано в 2007 році. Рішенням Ширяївського районного суду на її користь були стягнуті аліменти на утримання дітей в розмірі 33% всіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 30% для дитини відповідного віку. Але відповідач сплачував аліменти не регулярно, у малих сумах. За весь період стягнення аліментів з доходу відповідача на її користь було стягнуто 10434,51 гривень, 30.10.2014 року постановою державного виконавця ВДВС Ширяївського РУЮ було завершене виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа, у зв'язку з закінченням строку, передбаченого для даного виду стягнення, та визначений розмір заборгованості в сумі 18975,79 гривень. Тому пеня за прострочення сплати аліментів починає нараховуватись в розмірі 1% від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Позовна давність щодо стягнення аліментів не застосовується. Тому за їх підрахунками в період з 01.11.2006 року по 01.03.2015 року сума неустойки, яку відповідач повинен сплатити на її користь складає 507588,85 гривень. На підставі викладеного просили позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнав частково та пояснив, що при розірванні шлюбу він придбане майно залишив колишній дружині та дітям. В даний час він ніде не працює, власного житла не має, підсобного господарства не тримає. На його утриманні в перебуває хвора співмешканка. Не заперечує, що в на даний час існує заборгованість по сплаті аліментів. Він згоден, щоб заборгованість утримували з його земельного паю, який перебуває в оренді, в розмірі 50%. Але пеня нерозмірна сумі заборгованості. Дану заборгованість він не зможе сплатити до кінця свого життя. Вимоги підтверджуються: копією паспорту (а.с.7), копією свідоцтва про розірвання шлюбу (а.с.9), копією свідоцтва про шлюб (а.с.10), копією свідоцтва про народження (а.с.11,12), копією рішення суду (а.с.13), копією виконавчого листа (а.с.14), копією розрахунку по заборгованості (а.с.16-21), копією звіту про здійснення розрахунку по заборгованості (а.с.22), довідкою Старомаяківської с\\р (а.с.23), довіреностями (а.с.24,25). Згідно до ст.. 196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. При цьому слід враховувати, що аліменти призначаються та повинні сплачуватись щомісячно, а неустойка нараховується на щомісячну заборгованість від суми несплачених аліментів за кожен день за весь час до добровільного погашення боргу або на момент стягнення. Враховуючи роз'яснення Пленуму Верховного Суду України в п. 2.2 Постанови «Про застосування судами окремих норм Сімейного Кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15.05.2006 року № 3 - передбачена ст.. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин. З наданих позивачем та її представником доказів встановлено, що відповідач є винним у виникненні вищевказаної заборгованості зі сплати аліментів, оскільки відповідно до ст.. 180 СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до ч. 2 ст. 196 СК України розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. А також, на підставі ч. 3 ст.. 551 ЦК України розмір неустойки (пені) може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Приймаючи до уваги, що відповідач ніде не працює, власного житла не має, та зважаючи, що сума пені більше, як у 26.7 разів перевищує розмір фактичних збитків, суд вважає за можливе зменшити суму пені з 507588,85 гривень до 80000 гривень.

Outcome: partial