Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся з позовом до Харківської міської ради, в якому просить визначити йому додатковий двохмісячний строк для подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини після померлого 25.02.2013 року [PERSON], встановити факт спільного проживання однією сім'єю [PERSON], [INFO], з померлим 25 лютого 2013 року [PERSON] з січня 2008 року по 25 лютого 2013 року за адресою: [ADDRESS]. Встановити факт родинних відносин між померлим 25 лютого 2013 року [PERSON] та [PERSON], [INFO], як між дідом та онуком відповідно. В обґрунтування позову позивач зазначив, що 03 грудня 2012 року у місті Харкові у віці 57 років помер [PERSON], за час свого життя [PERSON] проживав та був зареєстрований за адресою: [INFO]. разом з ним проживав та був зареєстрований його батько [PERSON]. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входять ? частини двокімнатної ізольованої квартири №97, житловою площею 31,2 кв.м, що розташована за адресою: м. Харків, вул. Танкопія, 41-А, що належала спадкодавцю на праві власності на підставі свідоцтва про право власності на житло. Заповіту [PERSON] не залишав. До кола спадкоємців першої черги спадкування за законом на час смерті [PERSON] відносився лише його рідний батько [PERSON], оскільки померлий 03.12.2012 року [PERSON] у шлюбі не перебував та власних дітей не мав, а його мати - [PERSON] померла 10.11.1994 року, тобто задовго до його смерті. [PERSON] у передбачений законом спосіб прийняв спадщину після смерті свого сина [PERSON], померлого 03.12.2012 року. У вязку з чим, одноосібним власником квартири [ADDRESS] з часу смерті [PERSON] (03.12.2012 року) став [PERSON], який від спадщини не відмовлявся, проте юридично її не оформлював. 25 лютого 2013 року у місті Харкові у віці 89 років помер [PERSON], за час свого життя [PERSON] проживав та був зареєстрований за адресою: [INFO], разом з ним з січня 2008 року проживав без реєстрації його онук [PERSON], який через сімейні обставини пішов проживати до свого діда та здійснювати при цьому догляд за ним. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить двокімнатна ізольована квартира, житловою площею 31,2 кв.м, розташована за адресою [ADDRESS]. Зазначена квартира належить спадкодавцю на праві власності на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 27.10.1997 року Відкритим акціонерним товариством «Житлобуд-1». Заповіту [PERSON] не залишав. Спадкоємців за законом першої, другої та третьої черги в нього немає. Дружина спадкодавця [PERSON], - [PERSON] померла 10.11.1994 року. У подружжя [PERSON] та [PERSON] було двоє дітей: син - [PERSON] (помер 03.12.2012р.) та донька - [PERSON] (померла 22.11.1984 року як [PERSON]В.). Як зазначалося, син спадкодавця [PERSON] у шлюбі не перебував, власних дітей не мав. При цьому донька спадкодавця [PERSON] була у шлюбі, який згодом розірвала і від цього шлюбу мала сина [PERSON] - позивач по справі. Позивач, [PERSON], [INFO] є спадкоємцем [PERSON] четвертої черги за законом, оскільки будучи єдиним родичем спадкодавця [PERSON] проживав разом з ним з січня 2008 р. до часу його смерті, тобто більше п'яти років. Позивач прийняв спадщину після смерті свого діда [PERSON] у порядку ст.1268 ЦК України, як спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини,однак оформити свої спадкові права у нотаріальному порядку не міг, бо не був зареєстрований за місцем проживання [PERSON] та своєчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, через відсутність в тому числі доказів родинних відносин. Для здійснення зазначених спадкових прав позивачу необхідно встановити юридичний факт, який породжує відповідні права та обов'язки. Поза судовим шляхом встановити цей факт неможливо. У звязку з чим є необхідність встановлення факту мешкання позивача однією сім'єю із [PERSON] з січня 2008 року по час його смерті у належній йому квартирі №97 в будинку №41-А по вуя. Танкопія у м. Харкові. Як вже зазначалося позивачем, він не мав змоги своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON], через хворобу, а також через відсутність всіх належних документів, які підтверджують родинний зв'язок з померлим та факт його спільного проживання з ним. Протягом часу з моменту смерті [PERSON] (25.02.2013р.) позивачу вдалося відновити деякі документи які підтверджують його родинний зв'язок з померлим. У судовому засіданні позивач, його представник позовні вимоги підтримали частково, просили визначити позивачу додатковий двохмісячний строк для подачі заяви нотаріусу про прийняття спадщини після померлого 25.02.2013 року [PERSON], зазначивши, що строк подання заяви до нотаріальної контори ним було пропущено з поважних причин хворобу очей, позовні вимоги в частині встановлення факту спільного проживання однією сім'єю з [PERSON] з січня 2008 року по 25 лютого 2013 року за адресою: [ADDRESS], встановлення факту родинних відносин між ним та померлим 25 лютого 2013 року [PERSON] просили залишити без розгляду. У ході судового розгляду представник відповідача Харківської міської ради позовні вимоги не визнав у повному обсязі, надав суду заперечення на позовну заяву, в яких зазначив, що з позовної заяви вбачається, що 25.02.2013 року помер [PERSON], який є його дідом. Після його смерті відкрилася спадщина у вигді квартири [ADDRESS], однак, через ту обставину, що позивач зареєстрований за іншою адресою, [ADDRESS] - він не має можливості отримати у встановленому законом порядку свідоцтво про право на спадщину. Крім того, позивачем зазначено, що з 2008 року він фактично мешкав у квартирі [ADDRESS]. Позивач вважає себе онуком спадкодавця та спадкоємцем четвертої черги, оскільки мешкав однією сімєю з померлим [PERSON] з січня 2008 по 25.02.2013 року. В обґрунтування позову [PERSON] не наводить жодного доказу на підтвердження того факту, що він дійсно проживав на час смерті спадкодавця [PERSON], померлого 25.02.2013 року у квартирі [ADDRESS]. Відповідно наданим суду копіям документів, [PERSON] зареєстрований: [INFO]. Дані обставини протирічять змісту позовної заяви, а саме мешкання позивача на час смерті спадкодавця [ADDRESS]. Окрім того, суду не надано доказів щодо неможливості [PERSON] одержати в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину після смерті [PERSON], оскільки в матеріалах справи відсутня постанова нотаріуса про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину. Також позивач зазначає, що він не звернувся до нотаріальної контори через відсутність документів, що підтверджують родинні відносини між ним та спадкодавцем, однак, це не може бути визнано поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. 01 березня 2013 року на засіданні пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ було обговорено та взято до відома інформацію про узагальнення судової практики розгляду цивільних справ про спадкування. Зокрема, зазначено, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сімєю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Представник третьої особи у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся заздалегідь і належним чином, надав суду заяву з проханням розглянути справу у його відсутність, ухвалити рішення на розсуд суду. Вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, свідків [PERSON], [PERSON], які підтвердили, що позивач тривалий час проживав з [PERSON], після смерті останнього, у нього погіршився стан здоровя, він фактично повністю втратив зір, потребував сторонньої допомоги, повно та всебічно з'ясувавши обставини справи і перевіривши їх наявними у справі письмовими доказами, суд вважає що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.\~\~ Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов'язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 60 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, яг беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. ст. 11, 27, 60 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір. У ході судового розгляду встановлено, що 03 грудня 2012 року у місті Харкові помер [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ВЛ №378935 від 04.12.2012 року, який проживав та був зареєстрований за адресою: [INFO]. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина 1/2 частини двокімнатної ізольованої квартири, житловою площею 31,2 кв.м, розташована за адресою: [ADDRESS]., яка належала йому на праві власності на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 27.10.19І97 року Відкритим акціонерним товариством «Житлобуд-1» та зареєстрованого 04.11.1997 року в КП «ХМБТІ» за р.№8-30916. Відповідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з одружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємцем першої черги спадкування за законом на час смерті [PERSON] був його батько [PERSON], оскільки померлий [PERSON] у шлюбі не перебував та власних дітей не мав, а його мати - [PERSON] померла 10.11.1994 року, тобто задовго до його смерті. [PERSON] у передбачений законом спосіб прийняв спадщину після смерті свого сина [PERSON], померлого 03.12.2012 року, у вязку з чим, одноосібним власником квартири [ADDRESS] з часу смерті [PERSON] (03.12.2012 року) став [PERSON], який від спадщини не відмовлявся 25 лютого 2013 року помер [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ВЛ №389300 від 2.7.02.2013 року. За час свого життя [PERSON] проживав та був зареєстрований за адресою: [INFO], разом з ним з січня 2008 року проживав без реєстрації його онук [PERSON], який через сімейні обставини пішов проживати до свого діда та здійснювати при цьому догляд за ним. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить двокімнатна ізольована квартира №97, житловою площею 31,2 кв.м, розташована за адресою місто Харків, вул. Танкопія, 41-А Заповіту [PERSON] не залишав. Спадкоємців за законом першої, другої та третьої черги в нього немає. Дружина спадкодавця [PERSON], - [PERSON] померла 10.11.1994 року. У подружжя [PERSON] та [PERSON] було двоє дітей: син - [PERSON] (помер 03.12.2012р.) та донька - [PERSON] (померла 22.11.1984 року як [PERSON]В.). Як зазначалося, син спадкодавця [PERSON] у шлюбі не перебував, власних дітей не мав. При цьому донька спадкодавця [PERSON] була у шлюбі, який згодом розірвала і від цього шлюбу мала сина [PERSON] - позивач по справі, онук спадкодавця. Постановою Державного нотаріуса Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори [PERSON] від 06.04.2016 року, відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у звязку з пропущенням строку для прийняття спадщини. У відповідності до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно із ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців з дня відкриття спадщини, який позивачем було пропущено. Судом встановлено, що позивачем був пропущений строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, через тяжку хворобу катаракту обох очей, що підтверджується довідкою КЗОЗ «Харківська міська поліклініка №24» від 07.04.2016 року, потребує хірургічного лікування. При таких обставинах, суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. \~\~\~\~ Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень\~ст.60 ЦПК України\~докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, що підтверджено постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії Державного нотаріуса Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори [PERSON] від 06.04.2016 року , то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити частково і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини в один місяць. На підставі викладеного і

Outcome: partial