Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-14 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до відповідача, уточненим в ході розгляду справи, про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, в якому зазначив, що 05.06.2016 сталося залиття належної йому квартири [ADDRESS] внаслідок пориву підводки до крану гарячого водопостачання у ванній кімнаті у квартирі [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище над квартирою позивача. Згідно висновку експерта вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири позивача внаслідок залиття, складає 113 820,91 грн. В подальшому позивачем подано висновок щодо проведення додаткової експертизи з визначення вартості ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень квартири позивача внаслідок залиття, яка з урахуванням фізичного зносу становить 111 968,27 грн. У поданих заявах просив врахувати останнє проведене експертне дослдіження. Враховуючи те, що залиття квартири, на думку позивача, сталося з вини відповідача, який відмовляються у добровільному порядку відшкодовувати завдану шкоду, розмір якої з урахуванням фізичного зносу становить 111 968,27 грн., просить стягнути з відповідача на користь позивача вказані збитки, моральну шкоду в розмірі 15 000 грн., оскільки він зазнав душевних та психічних страждань у зв`язку з залиттям і квартира досі не відремонтована, а також витрати на проведення експертизи в розмірі 5 000 грн., витрати по оплаті банківських послуг та витрати по сплаті судового збору. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 12.06.2019 у справі відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання (головуючий суддя Диба О.В.). Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 22.01.2020 об`єднано в одне провадження цивільну справу №756/7415/19 за позовом [PERSON] до [PERSON] , третя особа: [PERSON] , про відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, та цивільну справу №756/7597/19 за позовом [PERSON] до [PERSON] про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, присвоївши цивільній справі унікальний номер №756/7415/19 (головуючий суддя Луценко О.М.). В обґрунтування позовних вимог позивач вказувала, що є дружиною [PERSON] , від шлюбу вони мають трьох дітей, постійно проживають у квартирі [ADDRESS] . 05.06.2016 сталося залиття їх квартири внаслідок пориву підводки до крану гарячого водопостачання у ванній кімнаті у квартирі [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище над їх квартирою. Позивач [PERSON] зазначає, що на той час вона перебувала на третьому місяці вагітності третьою дитиною, вона відчувала сильний стрес, який позначився на перебігу її вагітності, оскільки хвилювалася як вони будуть надалі проживати у залитій квартирі, у якій згодом після залиття з`явився грибок та цвіль з неприємним запахом. Крім того, в день затоплення вона будучи вагітною самотужки вичерпувала воду з підлоги, перетягувала меблі, в результаті чого на наступний день погіршився стан її здоров`я, вона відчула сильні болі внизу живота та була змушена декілька днів провести на амбулаторному лікуванні. Вказує, що факт залиття на його наслідки мали значний психотравмуючий вплив на неї та її сім`ю, тому враховуючи тяжкість та тривалість моральних страждань, просила стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 15 000 грн. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 01.10.2020 за клопотанням сторони відповідача у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено питання який розмір завданої матеріальної шкоди квартирі [ADDRESS] внаслідок залиття, яке сталося 05.06.2016, з врахуванням коефіцієнту фізичного зносу квартири. Проведення експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. Витрати на проведення експертизи покладено на відповідача. 21.01.2021 від представника відповідача надійшла заява зі змісту якої убачається, що відповідач немає коштів на оплату витрат на проведення експертизи, тому просить розглядати справу за його відсутності із зазначенням того, що він заперечує проти задоволення позовних вимог. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 12.03.2021 провадження у справі поновлено та продовжено судовий розгляд справи, оскільки до суду повернулись матеріали вказаної цивільної справи з повідомлення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про залишення ухвали про призначення судової будівельно-технічної експертизи без виконання у зв`язку із нездійсненням оплати експертного дослідження. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, в минулих судових засіданнях позовні вимоги підтримав та просив задовольнити, в матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи за його відсутності, просив задовольнити позов з урахуванням наявних в матеріалах справи доказів, зокрема, наданих ним висновків експерта. Крім того, позивач звернувся до суду з заявою про стягнення з відповідача витрат понесених ним на залучення експерта та проведення додаткової будівельно-технічної експертизи в розмірі 1025 грн. В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, в матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити. Відповідач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, в минулих судових засіданнях представник відповідача частково заперечував проти задоволення позовних вимог, вказував, що відповідач визнає факт пошкодження крану у його квартирі та затоплення квартири позивача, проте не погоджується з обсягом затоплення, наведеним позивачем, та відповідно розміром позовних вимог, зауважував, що моральна шкода не підтверджена доказами. Подав відзив на позов, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що акт залиття квартири складено зацікавленими особами в присутності позивача без мешканців квартири відповідача, тому вина відповідача у затопленні квартири позивача є недоведеною. Вказував, що розмір завданої майнової шкоди є завищеним, оскільки визначений без урахування коефіцієнту фізичного зносу квартири позивача. Будь-яких доказів на підтвердження завдання моральної шкоди позивачами не надано, а ті докази, на які вони посилаються, навпаки спростовують її завдання. Заслухавши пояснення учасників, покази свідків, повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Як убачається з матеріалів справи, квартира [ADDRESS] належить позивачу [PERSON] на підставі договору міни квартир від 06.10.2012, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Івановою Л.М. за №2844 (а.с.9), що також підтверджується витягом про державну реєстрацію прав (а.с.10). Судом встановлено, що 05.06.2016 сталося залиття квартири [ADDRESS] з вище розташованої квартири [ADDRESS] внаслідок того, що у квартирі [ADDRESS] стався порив підводки до крану гарячого водопостачання у ванній кімнаті. Вказані обставини підтверджуються затвердженим в.о. начальника ЖЕД №510 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м. Києва» актом про залиття квартири, що трапилось внаслідок халатного відношення від 14.06.2016 (а.с.11). В акті про залиття зазначено, що внаслідок залиття в квартирі [ADDRESS] пошкоджено: коридор площею 11,1кв.м: стеля (водоем.пофарб.) - 0,5 кв.м, стіни (декоративна штукатурка) - 6,2 кв.м; коридор площею 4,4кв.м: стеля гіпсокартонова (водоем.пофарб.) - 1,5 кв.м; коридор площею 2,7кв.м: стіни (декоративна штукатурка) - 1,2 кв.м; дверне полотно - 1 шт., пошкодження наличника - 2,5 м.п., дверна коробка - 2,2 м.п.; кухня площею 8,5 кв.м: стеля гіпсокартонова (водоем.пофарб.) - 2 кв.м; туалет площею 1,3 кв.м: стеля (водоем.пофарб.) - 1 кв.м.; дверна коробка - 2,7 м.п., пошкодження наличника 3,2 м.п.; кімната площею 18,8 кв.м.: стеля (водоем.пофарб.) - 0,5 кв.м.; стіни (декоративна штукатурка) - 6 кв.м; кімната площею 13,7 кв.м.: стеля (водоем.пофарб.) - 1 кв.м.; стіни (декоративна штукатурка) - 1,5 кв.м; внутрішнє утеплення кімнати - 9,6 кв.м.; кімната площею 12,3 кв.м.: стіни (декоративна штукатурка) - 5,5 кв.м; дверна коробка - 1,5 м.п., пошкодження наличника - 1,5 п.м. Також вказаним актом про залиття передбачено для ліквідації наслідків залиття виконати наступні ремонтні роботи в квартирі [ADDRESS] : коридор площею 11,1 кв.м: стеля (водоем.пофарб.) - 2 кв.м, стіни (декоративна штукатурка) - 30,6 кв.м; коридор площею 4,4 кв.м: стеля гіпсокартонова (водоем.пофарб.) - 4,4 кв.м; коридор площею 2,7 кв.м: стіни (декоративна штукатурка) - 10 кв.м; дверне полотно - 1 шт., пошкодження наличника - 9,2 м.п., дверна коробка - 5,6 м.п.; кухня площею 8,5 кв.м: стеля гіпсокартонова (водоем.пофарб.) - 8,5 кв.м; туалет площею 1,3 кв.м: стеля (водоем.пофарб.) - 1,3 кв.м.; дверна коробка - 5,6 м.п., пошкодження наличника 9,2 м.п.; кімната площею 18,8 кв.м.: стеля (водоем.пофарб.) - 1,5 кв.м.; стіни (декоративна штукатурка) - 43,3 кв.м; кімната площею 13,7 кв.м.: стеля (водоем.пофарб.) - 2,5 кв.м.; стіни (декоративна штукатурка) - 36 кв.м; внутрішнє утеплення кімнати - 17,3 кв.м.; кімната площею 12,3 кв.м.: стіни (декоративна штукатурка) - 33,6 кв.м; дверна коробка - 5,6 м.п., пошкодження наличника - 4,8 п.м. Для визначення вартості ремонтно-будівельних робіт позивач звернувся до СПД-ФО Свирида О.М . На виконання договору №27/19 з виконання робіт з проведення будівельно-технічної експертизи від 21.06.2019 та на підставі акту виконаних робіт від 30.08.2019 позивачем сплачено ФОП Свирида О.М. 4 000 грн., що підтверджується відповідною квитанцією. Згідно висновку експерта №27/19 від 30.08.2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, складеного судовим експертом Свиридою О.М. щодо пошкодження внаслідок залиття 05.06.2016 квартири за адресою: [ADDRESS] , вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень вказаної квартири становить 113 820,91 грн. (а.с.33-77). На виконання договору №06/20 з виконання робіт з проведення додаткової будівельно-технічної експертизи від 04.03.2020 позивачем сплачено ФОП Свирида О.М. 1 000 грн., що підтверджується відповідною квитанцією. Згідно висновку експерта №06/20 від 11.03.2020 за результатами проведення додаткової судової будівельно-технічної експертизи, складеного судовим експертом Свиридою О.М. щодо пошкодження внаслідок залиття 05.06.2016 квартири за адресою: [ADDRESS] , вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень вказаної квартири, з урахуванням фізичного зношення будівельних матеріалів, становить 111 968,27 грн. (а.с.243-250). З інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №99201815 від 03.10.2017 (а.с.14), вбачається, що квартира [ADDRESS] на праві приватної власності належить [PERSON] . З матеріалів справи убачається, що позивачі зверталися до відповідача з приводу відшкодування завданих збитків, проте він відмовився відшкодовувати вказану позивачами суму, погодився тільки на суму не більше 200 доларів США. Свідок [PERSON] допитаний в судовому засіданні суду показав, що є сусідом позивачів, у день залиття до нього підійшов позивач [PERSON] і спитав чи не з квартири свідка сталося залиття, але залиття було не з його квартири. Зайшовши до квартири позивачів, свідок побачив, що їх квартиру затопило. Він разом з позивачем пішов до квартири відповідача, проте двері їм ніхто не відчинив, але залиття підлоги було видно з коридору. Приблизно через місяць свідок знову був у квартирі позивачів та бачив сліди залиття. Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] показала, що є сусідкою позивачів, проживає поверхом нижче. Зазначила, що у день залиття прийшла до себе додому і побачила, що у неї сталося залиття квартири. Зв`язавшись з позивачем вона з`ясувала, що у нього також сталося залиття, вказала, що у квартирі позивача рівень води на підлозі був близько 3 см., з вулиці було видно мокрі стіни з 5 поверху вниз. Коли повернулись мешканці квартири відповідача, квартиранти, після відчинення дверей було видно масштабне залиття, піднявся лінолеум, усі кімнати були залиті. Поспілкувавшись з квартирантами вони їй повідомили, що неодноразово зверталися до відповідача з вимогою відремонтувати кран у ванній. Вказала, що знає, що протікання у квартирі відповідача сталося внаслідок пориву ржавого крану у ванній. Покази свідків про причини та наслідки залиття підтверджуються світлинами, які містяться на CD - диску, який був наданий стороною позивачів. Відповідно до ч.4 ст. 319 ЦК України власність зобов`язує. Згідно із ст. 319, 322 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить. Статтею 151 Житлового кодексу України визначено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Таким чином саме на власника покладено обов`язок утримувати своє майно, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт та відшкодовувати збитки пов`язані із його правом власності. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що полягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За таких обставин, суд приходить до висновку про те, що збитки позивачу були завдані внаслідок неналежного утримання квартири [ADDRESS] її власником. Посилання представника відповідача на те, що його вина у пошкодженні квартири позивача відсутня, оскільки на час залиття відповідач не проживав у належній йому квартирі, не спростовують його вини з приводу залиття квартири позивача та не узгоджується з нормами чинного законодавства. Враховуючи викладене, суд вважає правомірним стягнути з відповідача на користь позивача суму понесених збитків в розмірі 111 968,27 грн., а також витрати пов`язані з проведенням експертних досліджень та складанням експертних висновків в розмірі 5000 грн. Щодо відшкодування на користь позивачів моральної шкоди суд виходить з наступного. Відповідно до п.9 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових витрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховується стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Відповідно до п.4 цієї постанови у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди та якими доказами це підтверджується. Як убачається з матеріалів справи, позивачі [PERSON] та [PERSON] перебувають у зареєстрованому шлюбі, сім`я є багатодітною, що підтверджується відповідним посвідченням (а.с.18,112). Подружжя має чотирьох дітей: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , що підтверджується відповідними свідоцтвами про народження (а.с.15-17). З медичної карти амбулаторного хворого та індивідуальної карти вагітної та породіллі убачається, що [PERSON] на момент залиття їх квартири 05.06.2016 перебувала на 3 місяці вагітності. При вирішенні питання про стягнення моральної шкоди, суд враховує ту обставину, що відповідач фактично не заперечував проти того, що залиття сталося з причин неналежного утримання його квартири, тривалість невідшкодування завданих збитків та їх масштаби. Таким чином, суд вважає, що внаслідок залиття позивачі отримали сильний стрес, який позначився на перебігу їх звичайного життя, оскільки вони хвилювалися як вони будуть надалі проживати у залитій квартирі враховуючи необхідність догляду за дітьми. Факт залиття та його наслідки мали значний психотравматичний вплив на позивачів та їх сім`ю. Враховуючи понесений позивачами обсяг душевних та психічних страждань, з урахуванням того, що позивачі продовжують проживати у не відремонтованій квартирі, суд вважає за можливе стягнути з відповідача на користь кожного з позивачів по 15000 грн. моральної шкоди. Таким чином, вказані позовні вимоги підлягають задоволенню. Щодо стягнення з відповідача витрат на оплату комісії банку за сплату судового збору та проведених експертних досліджень, то суд вважає, що такі вимоги не підлягають задоволенню, оскільки положення ст. 133 ЦПК України не відносить такі оплати до виду судових витрат. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: partial