Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-15 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Державного підприємства «Сетам», третя особа - Каховський міськрайонний відділ Державної виконавчої служби Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про визнання правочину недійсним. Позовні вимоги мотивовані тим, що 29.04.2019 року організатором електронних торгів Державним підприємством «Сетам» (далі - ДП «Сетам») на замовлення Каховського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Херсонській області, правонаступником якого є Каховський міськрайонний відділ Державної виконавчої служби Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) (далі - Каховський МРВ ДВС) були проведені електронні торги з продажу земельної ділянки площею 1,0 га, кадастровий номер 6523585000:07:083:0150, розташованої за адресою: Херсонська область, Каховський район, с/рада Тавричанська. У відповідності до протоколу №433265 переможцем вказаних торгів визнаний Учасник №3 за особливою ставкою розміром 50000 грн. Посилаючись на те, що відповідачем порушено вимоги Тимчасового Положення, затвердженого наказом №2831/5 від 29.09.2016 року Міністерства юстиції України «Про затвердження Порядку реалізації арештованого майна», а саме: торги були завершені на 6 хвилин 31 секунду раніше передбаченого законодавцем терміну, внаслідок чого обмежена участь позивача за часом у відкритих електронних торгах та порушено його право на придбання майна за лотом, просив визнати недійсними електронні торги, проведені ДП «Сетам» 24.09.2019 року за лотом №373035 з реалізації земельної ділянки площею 1,0 га, кадастровий номер 6523585000:07:083:0150, розташованої за адресою: Херсонська область, Каховський район, с/рада Тавричанська, відповідно до протоколу №433265. Ухвалою Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 21.10.2021 року за клопотанням позивача [PERSON] витребувано інформацію про боржника у виконавчому провадженні АСВП №36823671 та переможця торгів, які відбулися 24.09.2019 року за лотом №373035. Листом від 26.01.2021 року позивачеві роз`яснено вимоги ЦПК України щодо порядку залучення до участі в справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору. Належним чином оформлених заяв про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, від позивача не надходило. У судове засідання позивач не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Представник ДП «Сетам» до суду не з`явився, надав відзив на позовну заяву та письмові пояснення, в яких вказав про чітке дотримання відповідачем Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5, що, на його думку, є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог. Просив розглянути справу за його відсутності. Представник третьої особи до суду не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Враховуючи заяви позивача, представника відповідача та належне повідомлення учасників справи про дату, час і місце судового засідання суд, вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи. Дослідивши та оцінивши письмові докази, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Положеннями ст. ст. 12, 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З матеріалів справи вбачається, що 29.04.2019 року організатором електронних торгів ДП «Сетам» за заявкою Каховського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Херсонській області, правонаступником якого є Каховський МРВ ДВС, були проведені електронні торги з продажу земельної ділянки площею 1,0 га, кадастровий номер 6523585000:07:083:0150, розташованої за адресою: Херсонська область, Каховський район, с/рада Тавричанська, яка належала [PERSON] - боржнику у виконавчому провадженні АСВП №36823671 (а.с.94-96) У відповідності до протоколу №433265 переможцем вказаних торгів визнаний учасник №3 за особливою ставкою розміром 50000 грн. - [PERSON] (а.с.71-73, 102). Позивач [PERSON] приймав участь у цих торгах під номером 6 ( а.с.102).ш Згідно статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню. За змістом статей 48, 56, 57, 61 Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є, зокрема, звернення стягнення на майно боржника, що полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації. За загальним правилом реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною (частина перша статті 61 Закону України «Про виконавче провадження). Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок), визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц, провадження № 14-356цс18, та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц, провадження № 14-428цс18, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів, зазначене свідчить про оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином. Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України). Згідно з частиною четвертою статті 656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті, такий правочин може визнаватися недійсним в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 цього Кодексу). Частинами першою, третьою статті 215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, відповідно до яких, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей. Ураховуючи, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами першою-третьою та частинами п`ятою, шостою статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина перша статті 215 ЦК України). Згідно з правовими висновками Верховного Суду України, викладеними у постановах від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15; від 12 жовтня 2016 року у справі № 6-1981цс16, підставою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність не лише порушень вимог закону при проведенні прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Отже, не лише недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, є способом захисту та підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Тобто для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Отже, проведення прилюдних торгів з порушенням є підставою для визнання цих торгів недійсними лише за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює. Зокрема, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмових повідомлень державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо); правил, які регулюють сам порядок проведення торгів; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів. Відповідно до п.1 розділу 5 Порядку електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але не пізніше 22-ї години. Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десятихвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту. Відповідно до п.2 розділу 5 Порядку усі учасники, що були зареєстровані Організатором, мають он-лайн доступ до перебігу електронних торгів. Учасники висувають свої цінові пропозиції щодо лота. Цінова пропозиція подається через Веб-сайт з кроком підвищення ставки, зазначеним у повідомленні про електронні торги. Перша цінова пропозиція має дорівнювати стартовій ціні лота. Кожна наступна цінова пропозиція може бути подана учасником лише після перевищення його цінової пропозиції іншим учасником та має містити ціну, що на встановлений Організатором крок вища за попередню. Моментом подання цінової пропозиції вважається зафіксований Системою момент отримання цінової пропозиції. Зареєстрований учасник може у будь-який момент електронних торгів зробити відповідну цінову пропозицію. Особлива ставка може бути подана учасником на будь-якому етапі торгів незалежно від їх перебігу та кроку торгів на будь-яку суму, але не нижчу від стартової. Факт подання особливої ставки будь-яким з учасників відображається в інформації про перебіг торгів, що доступна усім зареєстрованим учасникам. Згідно п.4 розділу 5 Порядку переможцем електронних торгів визнається учасник, від якого на момент завершення електронних торгів надійшла найвища цінова пропозиція (при звичайному перебігу торгів або через особливу ставку). Якщо один із учасників запропонував придбати майно за стартовою ціною і пропозицій щодо купівлі майна від інших учасників не надійшло, майно продається за стартовою ціною. Як вбачається з протоколу проведення електронних торгів №433265 від 24.09.2019 року ( а.с.71), позивач [PERSON] (учасник 6) та учасник 3 скористалися своїм правом на подання особливої ставки. Остання цінова пропозиція, яка продовжила перебіг торгів, була подана учасником №5 24.09.2019 року о 19:15:07 год. Цінова пропозиція позивача була подана 24.09.2019 року о 19:18:36 год., тобто за 00:06:31 хв. до закінчення закінчення десятихвилинного часу їх продовження, а інших ставок не здійснювалося, тому продовження перебігу торгів не відбулося. У відповідності до протоколу №433265 підставою для визначення переможця торгів була особлива ставка у розмірі 50000 грн., яка була зроблена учасником №3 о 17:55:36 год, та є найвищою. За вказаних обставин суд вважає, що торги за лотом №433265 відбулися у повній відповідності до вимог, встановлених Порядком. Отже, [PERSON] не довів обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог, оскільки не надав доказів на підтвердження наявності порушень процедури проведення електронних торгів, які б могли вплинути на їх результати, тобто не довів порушення своїх прав і законних інтересів. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed