Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до територіальної громади села Садки в особі Ходорівської міської ради Львівської області в якій, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить встановити факт родинних відносин між ним та [PERSON] , яка померла [INFO] , за ступенем споріднення онук - бабуся та визнати за ним в порядку спадкування за законом право на земельну частку (пай) після смерті [PERSON] . Обґрунтування позовних вимог. В обґрунтування позовної заяви позивачка покликається на те, що [INFO] померла його баба [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входило право на земельну ділянку на території Вербицької сільської ради площею 3,09 умовних кадастрових гектари, належне померлій згідно Сертифікату на право на земельну частку (пай) Серія ЛВ №11956. [PERSON] була зареєстрована та проживала в [ADDRESS] до дня своєї смерті. Разом з нею за даною адресою проживав і був зареєстрований позивач він - онук [PERSON] , який і надалі там проживає. Заповіту від [PERSON] не посвідчувалося. Мати позивача - [PERSON] і відповідно дочка покійної [PERSON] , померла швидше, а саме у 1995 році, тому спадкоємцем першої черги за законом є [PERSON] . Інших спадкоємців за законом немає. Після смерті [PERSON] позивач фактично прийняв спадщину, бо вступив в управління та володіння спадковим майном (ст.549 ЦК УРСР 1963). Позивач похоронив бабу та продовжує проживати у спадковому будинку та користуватися присадибною ділянкою. Таким чином, позивач. Вважає, що він фактично прийняв спадщину, однак юридично її не оформив. 22.12.2020 позивач звернувся в Жидачівську державну нотаріальну контору для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті баби [PERSON] відносно земельної частки (паю), але нотаріус відмовив йому у видачі через відсутність правовстановлюючого документа на земельну частку (пай), що знаходиться на території Вербицької сільської ради, що належала померлій і є спадковим майном. Вважаючи, що його спадкові права порушено, позивач звернувся із даним позовом до суду із вимогою про встановлення факту родинних відносин між ним та спадкодавцем та вимогою про визнання права на спадкове майно в порядку спадкування за законом. Процесуальні рішення, постановлені по справі. Ухвалою судді Жидачівського районного суду Львівської області Равлінка Р.Г. від 28.12.2020 цивільну справу прийнято до розгляду та призначено до відкритого підготовчого засідання в порядку загального позовного провадження на 06.04.2021 /а.с.21/. Ухвалою судового засідання від 06.04.2021, підготовче засідання відкладено на 22.06.2021, у зв`язку із заявою позивача про відкладення справи для уточнення позовних вимог /а.с.31/. 22.06.2021 підготовче засідання було відкладено на 05.08.2021 /а.с.36-37/. Ухвалою судового засідання від 05.08.2021 підготовче засідання відкладено на 19.10.2021, у зв`язку із неявкою відповідача/а.с.40/ Ухвалою суду від 19.10.2021 підготовче провадження закрито, а справу призначено до судового розгляду на 22.11.2021/а.с.46-47/. Розгляд справи по суті відбувся 22.11.2021 за участю представника позивача [PERSON] адвоката Яременка І.О. Заяви та клопотання сторін, узагальнення їх доводів та інші процесуальні дії у справі. В судовому засіданні 22.11.2021 представник позивача [PERSON] адвоката Яременко І.О. заявлені вимоги підтримав повністю та просив їх задовольнити, покликаючись на підстави викладені у позовній заяві. Представник відповідача територіальної громади села Садки в особі Ходорівської міської ради Львівської області надіслав відзив на позовну заяву в якій розгляд справи просить здійснювати за його відсутності, також повідомляє про відсутність на час розгляду справи інформації, яка б була підставою щодо заперечення або невизнання позовних вимог. В судовому засіданні свідки [PERSON] та [PERSON] пояснили, що [PERSON] є онуком [PERSON] , яка померла [INFO] в с. Садки Жидачівського району Львівської області. Відповідно до ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Частинами 1 та 4 статті 206 ЦПК встановлено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач-визнати позовна будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача та свідків, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Згідно довідки Відділу у Жидачівському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області від 30.11.2020, у книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) по Вербицькій сільській раді зареєстрований сертифікат серії ЛВ № 11956 від 28.11.2011 на прізвище [PERSON] . Реєстраційний номер 186. Площа земельної ділянки - 3.09 умовних кадастрових гектарів. Підстава для видачі сертифіката: розпорядження голови Жидачівської районної державної адміністрації №352 від 04.06.1997. Державні акти на право приватної власності на землю взамін вищевказаного сертифіката не видавались. /а. с.17/. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 27.12.1996, [PERSON] померла [INFO] в с. Садки Жидачівського району Львівської області, у віці 86 років /а. с.12/. Згідно довідки Ходорівської міської ради № 350 від 31.07.2020, [PERSON] була зареєстрована та проживала в [ADDRESS] до дня своєї смерті, що наступила [INFO] . Разом з нею за даною адресою проживав і був зареєстрований внук [PERSON] , який і надалі там проживає. Заповіту від [PERSON] за даними виконкому Ходорівської міської ради не посвідчувалося. /а. с.13/. Відповідно до витягу зі спадкового реєстру від 24.11.2020 №62594671, заповіт від імені [PERSON] не реєструвався /а. с.14/. Відповідно до витягу зі спадкового реєстру від 24.11.2020 року №62594632, спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилася /а. с.15/. Згідно архівної довідки ЦДІАЛ № 1-30 від 17.09.2020, [PERSON] народилася [INFO] в с. Садки Панські м. Ходорів, а її батьками є [PERSON] та [PERSON] , дівоче [PERSON] /а. с.8/. Згідно витягу з ДРАЦС громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначення відомостей про другого з подружжя №00027912044 від 24.09.2020, 23.02.1957 [PERSON] зареєстрував шлюб із [PERSON] у виконкомі Вербицької сільської ради Жидачівського району Львівської області, а після одруження дружині присвоєно прізвище - [PERSON] /а. с.9/. Згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого повторно 25.09.2020, [PERSON] померла [INFO] в с. Садки Жидачівського району Львівської області, у віці 56 років /а. с.11/. Згідно свідоцтва про народження серія [NUMBER] від 26.11.1957, [PERSON] народився [INFO] в с. Садки Ходорівського району Дрогобицької області, а його батьками є [PERSON] та [PERSON] /а. с.10/. Відповідно до постанови нотаріуса Жидачівської Державної нотаріальної контори №414/02-31 від 22.12.2020, [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, у зв`язку з тим, що відсутній оригінал правовстановлюючого документа на земельну частку (пай), що знаходиться на території Вербицької сільської ради, що належала померлій і є спадковим майном/а. с.19/. При вирішенні позовних вимог судом підлягають застосуванню наступні норми чинного законодавства. Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. В силу вимог п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами. Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Згідно роз`яснення п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше. Пункт 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказує, що суд може встановити факт родинних відносин, якщо в органах РАЦС не зберігся відповідний запис чи відмовлено в його відновленні, або ж він може бути відновлений лише на підставі рішення суду. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» відносини спадкування регулюються правилами ЦК, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема відповідні правила ЦК України (1963 року), у тому числі щодо прийняття спадщини, спадкоємців за заповітом і за законом. Стаття 529 ЦК УРСР 1963 року визначає, що при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. Згідно ст.549 ЦК УРСР 1963 року, діями, що свідчать про прийняття спадщини є: фактичний вступ в управління чи володіння спадковим майном або подача спадкоємцем заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Оцінка доказів судом та висновки суду за результатами розгляду справи. Факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] підтверджується зібраними і дослідженими письмовими доказами, а також поясненнями свідків, які сумнівів у своїй належності та допустимості не викликають. З врахуванням вищенаведеного суд приходить до висновку, що [PERSON] приходиться онуком [PERSON] , яка померла [INFO] в с. Садки Жидачівського району. Встановлення факту родинних відносин має для позивача юридичне значення, оскільки дає йому можливість для реалізації свого права щодо оформлення спадщини після смерті бабусі [PERSON] . [PERSON] успадкував спірну земельну ділянку після смерті баби [PERSON] , оскільки, фактично вступив в управління та володіння спадковим майном, а отже вважається таким, що прийняв спадщину, відповідно до ст.549 ЦК УРСР 1963. Враховуючи те, що обставин, які б вказували, що спадкодавець [PERSON] за життя набула або володіла спірним майном неправомірно, в суді не встановлено; позивач оформити право на спадкове майно не має можливості, відповідач проти задоволення позову не заперечує, що не суперечить закону; будь-яких інших спадкоємців, які б претендували на спірне майно, судом не встановлено, а тому, враховуючи наведене, зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв`язок у сукупності, суд вважає позовну заяву обґрунтованою, підставною і такою, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved