Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-03 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до Селидівської міської ради Донецької області, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в обґрунтування якої зазначила, що [INFO] померла її мати [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина. Вона є спадкоємцем першої черги. Вважає що фактично прийняла спадщину, оскільки до смерті та на момент смерті проживала разом зі спадкоємцем. У липні 2019 року звернулася до державного нотаріуса Першої селидівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак отримала відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину через те, що пропустила шестимісячний строк, наданий для звернення до нотаріальної контори. Просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці після набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 15 серпня 2019 року позовну заяву було залишено без руху. Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 28 серпня 2019 року цивільний позов прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 18 вересня 2019 року підготовче провадження закрито, призначено справу до судового розгляду та було задоволено клопотання позивача та витребувано з Першої селидівської нотаріальної контори інформаційні довідки зі Спадкового реєстру, щодо наявності чи то відсутності спадкової справи та наявність (відсутність) заповіту спадкодавця [PERSON] , яка померла [INFO] . Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду заяву про слухання справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. Представник відповідача - Селидівської міської ради Донецької області в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав заяву про розгляд справи за його відсутності. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав суду заяву про слухання справи за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Частиною 1 статті 1268 ЦК України, передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Згідно зі ст. 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). У відповідності ст.\~1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно ст.\~1270\~ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 2 ст.\~1220\~ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно ч.\~ч.\~3,\~4\~ст.\~12\~ЦПК України\~кожна сторона\~повинна довести\~обставини,\~які мають\~значення для\~справи і\~на які\~вона посилається\~як на\~підставу своїх\~вимог або\~заперечень,\~крім випадків,\~встановлених цим\~Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 17 червня 1980 року, батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] . Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] , виданого 25 липня 1987 року [PERSON] [INFO] (актовий запис № 54) уклала шлюб зі [PERSON] та взяла прізвище чоловіка. Згідно зі свідоцтвом про право власності на житло № [NUMBER] видане 04 серпня 1993 року Службою приватизації державного житлового фонду п/о «Селидіввугілля» виданого на підставі розпорядження від 04 серпня 1993 року № 1276 та зареєстрованого у Селидівському БТІ за № 1780, будинок [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] , дочці [PERSON] , онукам [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого Курахівською селищною радою м. Селидове Донецької області 18 лютого 2008 року, [PERSON] померла [INFO] . Першою селидівською державною нотаріальною конторою 01 серпня 2019 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Згідно повідомлення Першої селидівської державної нотаріальної контори від 25 вересня 2019 року № 1290/01-09, після смерті [PERSON] , померлої [INFO] Першою селидівською державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу за № 150/2019, свідоцтво про право на спадщину не видавалося. Згідно даних Спадкового реєстру від імені [PERSON] заповітів не посвідчувалось. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24\~Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України. Крім того, суд враховує ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» згідно з якою практика ЄСПЛ застосовується українськими судами як джерело права.\~ Так, право на захист власності викладено у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. Конвенція в ст. 1 Першого протоколу, практично в єдиному приписі, що стосується майна, об`єднує всі права фізичної або юридичної особи, які містять у собі майнову цінність. На відміну від традиційного розуміння інституту права власності, ЄСПЛ тлумачить поняття «майно» (possessions) набагато ширше й у контексті ст. 1 Першого протоколу під «майном» розуміє не тільки «наявне майно» (existing possessions). Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Зазначені обставини свідчать про поважність причин пропуску [PERSON] строку для прийняття спадщини, а тому, суд вважає необхідним задовольнити позовні вимоги та визначити [PERSON] додатковий строк в три місяці з дня набрання чинності судовим рішенням для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . На підставі викладеного,

Outcome: approved