Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-15 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до Фастівської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи вимоги тим, що після смерті її брата, [INFO] [PERSON] відкрилась спадщина на будинок [ADDRESS] . Спадщину мала прийняти його дружина [PERSON] , яка [INFO] , також, померла. Як виявилося після смерті дружини брата позивача (спадкодавця)- [PERSON] , остання спадщину не прийняла, до нотконтори з заявою не зверталась. Інших спадкоємців, крім [PERSON] та позивача у спадкодавця не було. При зверненні позивача до нотконтори з питання прийняття спадщини, їй було відмовлено в зв`язку з пропущенням шестимісячного строку для звернення та рекомендовано звернутися до суду. 11\~вересня 2020 року провадження у справі було відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено до підготовчого провадження. Ухвалою суду від 22 жовтня 2020 року за заявою [PERSON] , залучено до участі у справі [PERSON] в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача. Ухвалою суду від 22 жовтня 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. В судовому засіданні представник позивача адвокат Бубенко В.Г. підтримав вимоги позовної заяви, просив її задовольнити з причин викладених в ній. Представник відповідача [PERSON] поклала вирішення даного питання на розсуд суду. Представник третьої особи адвокат Мельник Т.О. проти позову заперечувала, пояснивши, що спірний будинок по [ADDRESS] не є спільною власністю подружжя [PERSON] . Це власність [PERSON] , яка отримала її 26.10.2002 після смерті своєї матері [PERSON] , яка померла [INFO] . І [PERSON] є спадкоємцем другої черги спадкування за законом за правом представлення після смерті [PERSON] , як двоюрідна сестра. В передбачений строк нею було подано заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та відкрито спадкову справу. Вислухавши пояснення представника позивача адвоката Бубенок В.Г., представника відповідача [PERSON] , представника третьої особи адвоката Мельник Т.О., дослідивши матеріали справи, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, всебічно й повно з`ясувавши обставини, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне. Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що [INFO] помер брат позивачки- [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 04 серпня 2020 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Фастівського міськрайонного управління юстиції Київській області, серія [NUMBER] (а.с.10). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на належне йому майно. Відповідно до посвідки про народження [NUMBER] дівоче прізвище матері позивача [PERSON] та спадкодавця [PERSON] [PERSON] (а.с.14). Після укладення 09.02.1957 року шлюбу з [PERSON] , мати заявника [PERSON] взяла прізвище [PERSON] , що підтверджується витягом з Державного РАЦС №00027457421 від 18.08.2020 (а.с.16). [INFO] у них народився син [PERSON] , що підтверджується витягом з державного реєстру актів цивільного стану (а.с.15). Згодом шлюб було розірвано і мати заявника повернулась на прізвище [PERSON] . Після укладення 29.06.1974 шлюбу з [PERSON] , мати заявника взяла прізвище чоловіка « [PERSON] », що підтверджується витягом з Державного РАЦС № 27457244 від 18.08.2020 (а.с.17). [INFO] у них народилась донька [PERSON] , тобто позивач по справі, що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с.18). 30 серпня 1996 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та взяла прізвище чоловіка « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу, виданого Могилів-Подільським міським відділом РАГС Вінницької області 31.08.1996р (а.с.19). Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 31.10.2014 у справі № 756/13272/14-ц шлюб було розірвано (а.с.20-21). 17 січня 2020 року позивач уклала шлюб з [PERSON] та взяла прізвище чоловіка « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданого Дніпровським районним у м. Києві відділом ДРАЦС ЦМУ МЮ (м. Київ) 17.01.2020 (а.с.22). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ст.1270 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. При зверненні позивача до нотаріальної контори для прийняття спадщини після померлого [PERSON] , приватним нотаріусом Фастівського міського нотаріального округу Київської області Чернишовою О.А. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропущенням строку подання заяви про прийняття спадщини (а.с.13). Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Аналогічна норма міститься в п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. за №7 «Про судову практику у справах про спадкування». Правова позиція, висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] звернулася до нотаріальної контори після спливу строку з дня відкриття спадщини, але доказів поважності причин пропуску шестимісячного строку вона не надала, також, не представлені вони були і в судовому засіданні представником позивача адвокатом Бубенок В.Г. Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Що стосується спадкового майна, суд встановив наступне. На день смерті [PERSON] перебував у зареєстрованому шлюбі із [PERSON] , яка [INFO] померла. До спадкової маси після її смерті входить будинок [ADDRESS] , який належав їй на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом від 26.10.2002 після смерті її матері [PERSON] , померлої [INFO] (а.с.35). Спадкоємцем другої черги спадкування за законом за правом представлення після смерті [PERSON] є її двоюрідна сестра [PERSON] , яка звернулась до нотаріальної контори в шестимісячний строк з заявою про прийняття спадщини, внаслідок чого 25.06.2020 приватним нотаріусом Фастівського міського нотаріального округу Чернишовою О.А. було відкрито спадкову справу №57/2020 (а.с.34). За таких обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що відсутні підстави для задоволення позову.

Outcome: dismissed