Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-20 00:00:00

позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача Тернопільської територіальної організації політичної партії «Європейська Солідарність» з вимогами про відшкодування компенсації за нанесення шкоди діловій репутації, внаслідок поширення недостовірної інформації. Просить: відшкодувати йому компенсацію за нанесення шкоди діловій репутації, як керуючому санацією Тернопільського державного науково - технічного підприємства «Промінь», у розмірі середньомісячної заробітної плати за час дії санації ТДНТП «Промінь» в сумі 209 791 грн. 05 коп. з розрахунку 383 грн. 18 коп. за 3547,5 робочих днів; відшкодувати йому, як фізичній особі, за подання неправдивої інформації відповідачем, середньомісячну заробітну плату за весь період роботи у ТДНТП «Промінь» в сумі 326 086 грн. 18 коп. з розрахунку 383 грн. 18 коп. за 851 робочий день; відшкодувати йому, як волонтеру, за подання неправдивої інформації відповідачем, 609000 грн. (500 - кратний прожитковий мінімум, встановлений у 2014 році - 2018 грн., згідно нормативів Міністерства оборони України); стягнути в його користь судові витрати (судовий збір) в сумі 3 147 грн.; 14026,27 грн. та банківські послуги. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, мотивуючи їх тим, що на офіційному сайті Тернопільської територіальної організації політичної партії «Європейська Солідарність» [INFO] була розміщена заява партії. Дана заява озвучена представником відповідача журналістам телеканалу ІНТБ (Тернопільського депутата [PERSON] за кримінал вигнали з партії). Також у Новій Тернопільській газеті [NUMBER] [INFO] відповідачем розміщено інформацію у статті «[INFO]». Згідно вищенаведених матеріалів відповідач констатує та розміщує у ЗМІ неправдиві факти про діяльність позивача, а саме: «…наслідками керівництва підприємством людини, яка називала себе «волонтером» стало кілька порушених кримінальних проваджень, що стосуються махінацій з землею та майном оборонного заводу»; «… [PERSON] за кримінал вигнали з партії»; «…розкрадання в оборонці не можуть покриватися жодним чином»; «…за час керівництва підприємством [PERSON] не вирішив гостре питання приватизації більше 1000 гаражів на «Алясці» про що тернополяни просять майже сім років, хоча й мав можливість і відповідні повноваження для цього» називає [PERSON] популістом та брехуном; констатує факт того, що позивач, будучи керівником досудової санації ТДНТП «Промінь» не відновив роботу підприємства. Позивач вважає, що вказана інформація є неправдивою, нанесла збитки його діловій репутації. Вимог про спростування недостовірної інформації позивач не ставить, однак вимагає стягнення в його користь збитків, нанесеній його діловій репутації окремо: як керуючому санацією ТДНТП «Промінь»; як фізичній особі; як волонтеру. Представник відповідача, який неодноразово повідомлявся про час і місце розгляду справи за офіційною адресою, у судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, однак у матеріалах справи наявні клопотання відповідача про зміну підсудності справ, а також відзиви на позовні заяви, згідно яких відповідач позову не визнає, вважає його безпідставним, вважає, що судження, висловлені у зазначених вище публікаціях є оціночними, не висловлювалися у брутальній, принизливій чи непристойній формі, відсутні підстави для визнання оспорюваної позивачем інформації недостовірною. Дослідивши та оцінивши матеріали справи суд встановив, що [INFO] на сайті Тернопільської обласної організації Тернопільської територіальної організації партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» [INFO] опубліковано інформацію наступного змісту: «Останнім часом депутат Тернопільської міської ради від Блоку Петра Порошенка «Солідарність » [PERSON] проводить популістську інформаційну кампанію на власній Facebook-сторінці та в деяких засобах масової інформації, мета якої - дискредитувати нашу політичну партію та окремих партійців. Активний розпал вона знову отримала у зв`язку із стартом передвиборчої кампанії до Верховної Ради України. Причина такої брудної кампанії від [PERSON] - категорична відмова партійного осередку та депутатів від БПП «Солідарність» покривати діяльність екскерівника на посаді керуючого санацією оборонного підприємства ТДНТП «Промінь», позаяк за результатами його діяльності робота підприємства не була відновлена як це передбачалося затвердженим планом. А наслідками керівництва підприємством людини, яка себе називала «волонтером», стало кілька порушених кримінальних проваджень, що стосуються махінацій із землею та майном оборонного заводу. Водночас за час керівництва підприємством [PERSON] не вирішив гостре питання приватизації більше 1000 гаражів на «Алясці», про що тернополяни просять майже сім років, хоча й мав можливість і відповідні повноваження для цього. Саме тому вкотре закликаємо усі силові структури, зокрема, військову прокуратуру Тернопільського гарнізону Західного регіону України провести об`єктивне та всебічне розслідування цих діянь. Адже розкрадання в оборонці не можуть покриватися жодним чином. Закликаємо також фракцію Тернопільської міської організації партії Блоку Петра Порошенка «Солідарність» розглянути питання виключення [PERSON] із складу фракції. Тернопільська міська організації партії». Аналогічна публікація за підписом «Тернопільська міська організації партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» опублікована у Новій Тернопільській газеті [NUMBER] [INFO] Частина даної інформації озвучена керівником Тернопільської міської організації партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» телеканалу ІНТБ [INFO] ([INFO]). Згідно повідомлення Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області від 20.11.2019 р., 19.11.2019 р. Тернопільська територіальна організація партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» змінила найменування на Тернопільську територіальну організацію політичної партії «Європейська Солідарність». Встановлено, що позивач є депутатом Тернопільської міської ради. Позивач працював у Тернопільському державному науково - технічному підприємстві «Промінь»: з 30.11.2015 р. на посаді першого заступника директора; з 02.12.2015 р. - на посаді директора, з 23.08.2016 р. по 21.02.2018 р. - керуючим санацією даного підприємства, що засвідчує трудова книжка позивача. Надані позивачем документи, зокрема довідки щодо діяльності ТДНТП «Промінь» включені до звіту про санацію, свідчать, що за час роботи позивача на посаді керівника ТДНТП «Промінь» та керуючого санацією відбулося покращення роботи підприємства: збільшено дохід від реалізації продукції, відновлено виробництво певних видів продукції, зменшено заборгованість по заробітній платі, проведено розрахунки з кредиторами. Також надані позивачем документи свідчать, що у період з 2014 року і по даний час він здійснював активну волонтерську діяльність, є керівником Складу допомоги воїнам АТО. Налагодив виробництво та впровадження військового обладнання, побутового обладнання для воїнів АТО. Відзначений державною нагородою. Суд погоджується, що позивач як керівник ТДНТП «Промінь» в силу вимог земельного законодавства України, не міг самостійно вирішувати питання щодо приватизації власниками гаражів земельної ділянки у [ADDRESS] , яка перебувала у користуванні ТДНТП «Промінь» та належала державі в особі Тернопільської обласної державної адміністрації. Згідно листа Головного управління національної поліції в Тернопільській області від 11.08.2019 р., слідчим управлінням ГУНП в Тернопільській області кримінальні провадження, які внесені до ЄДРДР стосовно позивача не розслідуються і в провадженні не перебувають. Відповідно до статті 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Згідно зі ст. 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Однак, суд враховує, що позивач є публічною особою. Асамблея Ради Європи у своїй Резолюції від 25 грудня 2008 року N 1165 (1998) вказала, що публічні особи повинні усвідомлювати, що особливий статус, який вони мають у суспільстві, автоматично збільшує рівень тиску на приватність їхнього життя (п. 6). Зокрема, у вказаній Резолюції зазначається, що публічними фігурами є особи, які обіймають державні посади і (або) користуються державними ресурсами, а також усі ті, хто відіграє певну роль у суспільному житті (у галузі політики, економіки, мистецтва, соціальній сфері, спорті чи в будь-якій іншій галузі). Крім того, у ст. ст. 3, 4, 6 Декларації про свободу політичних дебатів у засобах масової інформації, схваленої 12 лютого 2004 року на 872-му засіданні Комітету Міністрів Ради Європи, вказується, що політичні діячі та посадові особи, які обіймають публічні посади або здійснюють публічну владу на місцевому, регіональному, національному чи міжнародному рівнях повинні погодитись з тим, що вони можуть зазнати гострої та сильної громадської критики у засобах масової інформації з приводу того, як вони виконували або виконують свої функції. При цьому зазначені діячі не повинні мати більшого захисту своєї репутації та інших прав порівняно з іншими особами. У п.72 рішення по справі Фельдек проти Словаччини (Feldek v. Slovakia) від 12 липня 2001 року Європейський суд зазначає: „Відповідно до практики Суду свобода вираження поглядів є однією з основних підвалин демократичного суспільства та однією з головних передумов його прогресу і самореалізації кожної особи. Відповідно до частини 2 статті 10 вона застосовується не тільки до «інформації» або «ідей», що сприймаються прихильно, або вважаються необразливими, чи сприймаються байдуже, а також до таких, що ображають, шокують або хвилюють. У зв`язку із цим межа допустимої критики щодо політичного діяча чи іншої публічної особи є значно ширшою, ніж окремої пересічної особи. Тобто, навіть образлива форма висловлювання не перешкоджає віднесенню його до оціночних суджень (в пункті 45 вказаного рішення у справі Лінгенс (Lingens) проти Австрі Європейський Суд безпосередньо визнав, що спірні висловлювання є оціночними судженнями заявника). Відповідно до ч.1, ч.2 ст.30 Закону України «Про інформацію» ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Якщо особа вважає, що оціночні судження або думки принижують її гідність, честь чи ділову репутацію, а також інші особисті немайнові права, вона вправі скористатися наданим їй законодавством правом на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, наддавши їм іншу оцінку. Таким чином, зі змісту вказаного вище та ст.277, 299 ЦК України предметом судового захисту не можуть бути оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків. Слід зазначити, що у спірних публікаціях прямих звинувачень позивачу не висувається, а критично оцінюється його діяльність як публічної особи: як політика, як керівника державного підприємства. Так, заголовок статті «[INFO]» має загальний характер, відсутнє безпосереднє посилання на позивача. Поняття «популізм» означає спосіб провадження політики публічною особою і в жодній мірі не є таким, що принижує ділову репутацію. Виділення слова волонтер лапками не може вважатися приниженням честі, гідності та ділової репутації, оскільки в подальшому у спірних публікаціях жодним чином не ставляться під сумнів заслуги позивача у волонтерській діяльності. У своєму відзиві відповідач вказує, що застосував виділення слова волонтер лапками як чужого, запозиченого слова. У спірних публікаціях відсутні безпосередні звинувачення позивача у вчиненні кримінальних правопорушень, а наявне звернення до правоохоронних органів провести об`єктивне та всебічне розслідування. Таким чином публікації стосуються позивача, як публічної особи, а тому він повинен бути готовим до гострої критики, оскільки межа допустимої критики щодо нього є значно ширшою та має право на відповідь, а також на власне тлумачення справи у тому самому засобі масової інформації з метою обґрунтування безпідставності поширених суджень, наддавши їм іншу оцінку. Будь-яке судження, яке має оціночний характер, будь-яка критика та оцінка вчинків, вираження власних думок щодо якості виконуваних публічних функцій, отриманих результатів тощо, не є підставою для захисту права на повагу честі, гідності та ділової репутації та, відповідно, не є предметом судового захисту. Крім цього, позивач заявляючи позовні вимоги про стягнення в його користь збитків, нанесених його діловій репутації, розмежовує свій статус: як керуючий санацією ТДНТП «Промінь»; як фізична особа; як волонтер, що не передбачено цивільним та цивільно - процесуальним законодавством (ст.ст.24-26 ЦК України, ст.48 ЦПК України). Згідно роз`яснень, викладених у пунктах 27, 29 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» у разі, якщо з вимогою про захист гідності, честі чи ділової репутації заявлено також вимогу про відшкодування збитків, завданих внаслідок поширення недостовірної інформації, суд вирішує цю вимогу у відповідності до загальних підстав щодо відповідальності за заподіяння шкоди, відповідно до статті 22 ЦК України. Відповідно до ч.1 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Розмір збитків вимагає документального підтвердження, наприклад, документами, що підтверджують витрати на відновлення становища, висновки експертів щодо розрахунку збитків, тощо. Підлягає доведенню і наявність причинно-наслідкового зв`язку саме між фактом поширення інформації та результатом у вигляді завданих збитків. Розрахунки позивача щодо розмір збитків, виходячи з розміру заробітної плати керівника та керуючого санацією ТДНТП «Промінь», а також виходячи з розміру встановленої законодавством одноразової грошової допомоги у разі загибелі військовослужбовця не ґрунтуються на нормах цивільного законодавства і по своїй суті є припущеннями. Не доведено причинно - наслідкового зв`язку між фактом поширення інформації та збитками, самого факту спричинення збитків, а також розміру реально понесених збитків чи упущеної вигоди. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень Враховуючи вказане вище позовні вимоги задоволенню не підлягають

Outcome: dismissed