Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-01 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради, у якому просить суд встановити факт його спільного проживання з вітчимом [PERSON] , який помер [INFO] , за адресою: [ADDRESS] , з 24.10.1990 року по день смерті [PERSON] . Крім того, позивач [PERSON] просить суд визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що [INFO] помер його вітчим [PERSON] . Після його смерті залишилась спадщина у вигляді 1/3 частини квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , яка належала спадкодавцю на праві спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності. 23.03.2019 року позивач подав до Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого вітчима [PERSON] . Однак державний нотаріус Козєєва С.М. винесла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки позивачем не подані документи, які підтверджують родинний зв`язок з померлим [PERSON] . Позивач зазначає,\~що сімейні\~стосунки між\~позивачем та\~спадкодавцем виникли\~з 1990\~року.\~Померлий [PERSON] \~з 07.05.1980\~року постійно\~проживав за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~з матір`ю\~позивача [PERSON] ,\~яка померла\~ [INFO] ,\~тобто доводився\~позивачу вітчимом.\~Незважаючи на\~юридичне розірвання\~шлюбу між\~матір`ю та\~вітчимом,\~вони продовжували\~проживати однією\~сім`єю,\~вести спільне\~господарство до\~моменту смерті.\~Зазначена квартира\~була приватизована\~на позивача,\~його матір\~та вітчима.\~Позивач вів\~господарство \~спільно з\~померлим вітчимом\~ [PERSON] ,\~вони мали\~спільний бюджет\~з розподілом\~прав та\~обов`язків,\~здійснювали ремонт,\~сплачували комунальні\~послуги. Встановлення факту проживання однією сім`єю необхідно позивачу для реалізації його права на прийняття спадщини. Під час судового розгляду позивач [PERSON] та його представник адвокат Данько Л.В. позовні вимоги підтримали та просили задовольнити. В судове засідання 02.04.2020 року позивач та його представник не з`явились, надали суду заяву про закінчення розгляду справи у їх відсутність. Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання 02.04.2020 року не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Державний нотаріус Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козєєва С.М. в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, заперечень по суті позовних вимог не мала. 10.09.2019 року представник Харківської міської ради Закревський А.О. надав суду відзив на позов, в якому проти позову заперечував та просив в позові відмовити. У відзиві на позов представник відповідача посилався на те, що позивачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження факту проживання позивача [PERSON] разом із спадкодавцем [PERSON] . Крім того, представник відповідача посилався на те, що позивач перебував у зареєстрованому шлюбі та відповідно не входить до кола спадкоємців четвертої черги спадкування за законом. 03.10.2019 року позивач [PERSON] надав суду відповідь на відзив, у якому посилається на те, що ним надано належні та допустимі докази на підтвердження позовних вимог, крім того заявлено клопотання про виклик свідків. Позовних вимог про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, проти яких заперечує у відзиві відповідач, позивачем не заявлялось, отже такі заперечення відповідача є безпідставними. Суд, дослідивши письмові матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їх правовідносини. Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , яке видане 13.03.2019 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, [INFO] народився позивач [PERSON] . Батьками позивача [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . 15.12.1979 року матір позивача [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , [INFO] . Викладене підтверджується наданою на виконання ухвали суду про витребування доказів копією актового запису про шлюб № 567 від 15.12.1979 року. Таким чином, [PERSON] , [INFO] , є вітчимом позивача [PERSON] 18.02.1986 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , яке видане 04.02.2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Орджонікідзевського районного управління юстиції м.Харкова. Крім того, викладене підтверджується наданою на виконання ухвали суду про витребування доказів копією актового запису про розірвання шлюбу № 96 від 18.02.1986 року. Згідно рішення Виконавчого комітету Орджонікідзевської районної ради м.Харкова №65/21 від 01.03.2005 року матір позивача [PERSON] визнано наймачем квартири [ADDRESS] . У вказаній квартирі проживала сім`я у складі основного наймача [PERSON] , колишнього чоловіка [PERSON] , сина [PERSON] . [INFO] року [PERSON] було видане свідоцтво про право власності на житло № 7-05-249525 від 25.10.2005 року на квартира [ADDRESS] , згідно якого вказана квартира належала на праві спільної сумісної власності [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . З листа Управління реєстрації місця проживання Департаменту реєстрації Харківської міської ради № 1356/0/282-19 від 01.03.2019 року вбачається, що позивач [PERSON] зареєстрований у квартирі [ADDRESS] з 24.10.1990 року. Вітчим позивача [PERSON] зареєстрований у вказаній квартирі з 07.05.1980 року, знятий з реєстрації 11.03.2009 року у зв`язку зі смертю. Мати позивача [PERSON] зареєстрована у вказаній квартирі з 20.07.1963 року. Таким чином, незважаючи на розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] , яке відбулося 18.02.1986 року, вказані особи приймали спільну участь у приватизації квартири (право власності на яку визначено як спільну сумісну власність), мали реєстрацію за однією адресою. У приватизаційних документах вказані особи заявлені як члени однієї родини. [INFO] вітчим позивача [PERSON] - [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , яке видане Відділом реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову Харківського міського управління юстиції. [INFO] померла мати позивача [PERSON] - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , яке видане Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області. З витягу зі Спадкового реєстру вбачається, що після смерті матері позивача [PERSON] , яка померла [INFO] , 01.12.2018 року було заведено спадкову справу № 63421983. 21.03.2020 року позивачем [PERSON] отримано свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті матері [PERSON] , спадщина складається з 1/3 частини квартири [ADDRESS] . 23.09.2019 року позивач [PERSON] звернувся до Четвертої Харківської міської нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на майно померлого вітчима [PERSON] , який помер [INFO] . З витягу зі Спадкового реєстру вбачається, що після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , 23.03.2019 року було заведено спадкову справу № 63948513. Постановою Державного нотаріуса Четвертої Харківської міської нотаріальної контори Козєєвої С.М. від 23.03.2019 року позивачу [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Відмова нотаріуса мотивована тим, що позивачем не надано документів, які підтверджують родинний зв`язок позивача [PERSON] з померлим [PERSON] . Із вказаної постанови нотаріуса вбачається, що інших заяв про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до нотаріальної контори не подавалося, інші спадкоємці відсутні. До складу спадщини входить частина квартири [ADDRESS] . Крім того, судом було заслухано пояснення свідків [PERSON] та [PERSON] . Свідок [PERSON] в суді показав, що позивач [PERSON] проживав однією сім`єю із матір`ю [PERSON] та вітчимом [PERSON] . Вони спільно проживали за адресою: [ADDRESS] . Свідок [PERSON] перебував у дружніх стосунках з померлим [PERSON] , вони разом працювали на заводі «ХТЗ». Хоча шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, вони все одно проживали однією сім`єю, у них був цивільний шлюб, а [PERSON] замінив батька [PERSON] . Відносини в сім`ї завжди були доброзичливі, вівся спільний побут та бюджет. Потім [PERSON] помер, його ховала [PERSON] , а у 2018 році померла і [PERSON] . Свідок [PERSON] в суді показала, що вона була подругою [PERSON] , бувала у них у гостях. [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] проживали спільно однією сім`єю, проживали постійно, мали спільний побут, разом харчувалися, робили спільні покупки, взаємно турбувалися один за одного. Стосунки в сім`ї були доброзичливі, [PERSON] був вітчимом [PERSON] У 2009 році [PERSON] помер, ховали його [PERSON] та [PERSON] . Згідно роз`яснень, викладених у п. 21\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику в справах про спадкування», при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила ч. 2\~ст. 3 СК України\~про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї. Аналіз норми ч.2 ст. 3 СК України у системному зв`язку з п. 21 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» дає підстави дійти висновку про те, що для встановлення факту проживання однією сім`єю необхідні докази: ведення спільного господарства, наявності у сторін спільного бюджету, проведення спільних витрат, наявність взаємних прав та обов`язків. Так, перевіривши матеріали цивільної справи, надані суду докази, заслухавши пояснення позивача та показання свідків, суд приходить до висновку, що [PERSON] приходився позивачу [PERSON] вітчимом. Вони не тільки були зареєстровані за однією адресою з 24.10.1990 року та по день смерті [PERSON] , тобто по [INFO] , та спільно проживали в одній квартирі, приймали участь у приватизації спільної квартири та зазначені у приватизаційних документах, як одна родина, а позивач [PERSON] та померлий [PERSON] спільно вели господарство, мали спільний бюджет, мали взаємні права та обов`язки. Такі відносини, за оцінкою досліджених судом доказів, свідчать про проживання [PERSON] та [PERSON] однією сім`єю на протязі більше п,яти років до дня відкриття спадщини після смерті вітчима позивача [PERSON] . За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивачем доведено факт проживання однією сім`єю [PERSON] , [INFO] , з вітчимом [PERSON] , [INFO] , який помер [INFO] , актовий запис про смерть №2565, за адресою: [ADDRESS] , з 24.10.1990 року по день смерті [PERSON] , тобто проживання однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Посилання представника Харківської міської ради Закревського А.О. зазначені в відзиві на позов, в якому проти позову заперечував та просив в позові відмовити суд оцінює критично. У відзиві на позов представник відповідача посилався на те, що позивачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження факту проживання позивача [PERSON] разом із спадкодавцем [PERSON] . Проте, при поданні відзиву представником відповідача не враховані надані позивачем, в підтвердження обставин проживання позивача [PERSON] разом із спадкодавцем [PERSON] докази показання свідків, допитаних під час судового розгляду. Посилання представника відповідача на невизнання позову з тих підстав, що позивач перебував у зареєстрованому шлюбі - суд до уваги не приймає, оскільки факт перебування позивача у зареєстрованому шлюбі з жінкою, при оцінці обставин про проживання такої особи на протязі відповідного часу однією сім`єю разом зі спадкодавцем у правовідносинах що з`ясовувались судом, сам по собі юридичного значення не має. Відповідно до ч. 1ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У відповідності до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Відповідно до ст. 1264 ЦК України, у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. У випадку, якщо спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, він має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, позивач [PERSON] є спадкоємцем четвертної черги по закону після смерті вітчима [PERSON] , у зв`язку з чим підлягає задоволенню і позовна вимога позивача [PERSON] про визнання за ним права власності на 1/3 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після [PERSON] , [INFO] , померлого [INFO] .

Outcome: approved