Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом до відповідача Сухорабівської сільської ради Решетилівського району Полтавської області, в якому просить визнати поважною причину пропуску ним шестимісячного строку для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті 15 липня 2010 року його бабусі [PERSON] та визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини. Свої вимоги обґрунтовує тим, що після смерті бабусі відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки площею 2,44 га, яка розташована на території Сухорабівської сільської ради. Спадкоємицею першої черги за законом після померлої [PERSON] була її донька, мати позивача [PERSON], яка померла 27.01.2015 року. За життя мати запевняла позивача в тому, що вона оформила належним чином спадщину після смерті матері. Натомість виявилося, що спадщину мати не прийняла і свідоцтва про право власності не отримала. У червні позивач звернувся до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої бабусі, проте йому було відмовлено, у звязку із відсутністю факту прийняття спадщини. Позивач та його представник в судове засідання не зявилися, представник надав суду заяву, в якій просить розглянути справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю. Представник відповідача\~в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, зазначив, що проти задоволення позову він не заперечує.\~\~ Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Зі свідоцтва про смерть сер. І-КЕ № 161130 вбачається, що [PERSON] померла 15 липня 2010 року /а.с. 8/. Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки площею 2.44 га, яка розташовна на території Сухорабівської сільської ради, цільове призначення ділянки - ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Вказана ділянка належала [PERSON] на підставі державного акту на право приватної власності на землю сер. Р1 № 500605, виданого Сухорабівською сільською радою народних депутатів 20.11.2001 року /а.с. 6/. З постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії (вих. № 02-31/710 від 24.06.2016 року) видно, що спадкова справа після померлої [PERSON] не заводилася, на день смерті вона проживала одна /а.с. 12/. Статтею 1216 Цивільного кодексу України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). У відповідності до ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261-1265 цього Кодексу. Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України діти спадкодавця є спадкоємцями першої черги за законом. За змістом ст. 1265 Цивільного кодексу України онуки входять по п'ятої черги спадкоємців за законом. Згідно ч. 1 ст. 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ч. 3 цієї статті спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст.1269 Цивільного кодексу України). Як зазначено у ст. 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців. Таким чином донька померлої [PERSON] [PERSON] як спадкоємиця першої черги за законом спадщину після смерті матері у визначений законом строк не прийняла. Як видно зі свідоцтва про смерть сер. І-КЕ № 287584, [PERSON] померла 27.01.2015 року. Позивач також не зертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті баби, у звязку з чим державним нотаріусом обґрунтовано було відмовлено у видачі свідоцтва про право спадщину та розяснено право [PERSON] звернутися до суду з позовом про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як вказує позивач у позові, він пропустив визначений законом строк для прийняття спадщини, оскільки мати за життя переконувала його в тому, що спадщину після смерті своєї матері вона прийняла, свідоцтво про право на спадщину отримала. За таких обставин позивач помилково вважав, що не повинен вчиняти жодних дій щодо оформлення своїх спадкових прав після смерті баби. Ця обставина є обєктивною і не залежить від волі позивача. У звязку з цим суд визнає причину пропуску строку поважною і встановлює позивачу додатковий строк для прийняття спадщини місяць з моменту набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved