Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-31 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Золотоніського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа [PERSON] , про зняття арешту з коштів боржника. Свої позовні вимоги мотивує тим, що в Золотоніському міськрайонному відділі державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) знаходиться виконавче провадження № 56514495 по виконанню виконавчого листа № 695/1823/17, виданого Золотоніським міськрайонним судом Черкаської області від 29.05.2018 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] у твердій грошовій сумі в розмірі 2000 грн. щомісячно до повноліття дитини. 12.05.2020 державним виконавцем Зеленюк О.В. було винесено постанову про накладення арешту на грошові кошти, що містяться на всіх відкритих рахунках позивача, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках накладення арешту та\\або звернення, на які заборонено законом та належать боржнику, в результаті чого було арештовано рахунок позивача, який відкритий в АТ «Райффайзен Банк Аваль» для зарахування заробітної плати. З липня 2020 року позивач не може отримувати належну йому заробітну плату, яка є єдиним джерелом його існування, а також не має можливості оплачувати комунальні платежі та далі виплачувати аліменти та заборгованість по них. Позивач звернувся до Золотоніського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) з проханням скасувати вказану вище постанову державного виклонавця в частині накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться у вигляді заробітної плати на його рахунку для виплат, але отримав відповідь про те, що підстав для скасування арешту не має і що арешт може бути знятий тільки за рішенням суду. Враховуючи викладене вище, позивач просить постанову державного виконавця Золотоніського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Зеленюк О.В. від 12.05.2020, винесену у виконавчому провадженні № 56514495, про арешт коштів боржника скасувати в частині накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться та надходять як заробітна плата на картковий рахунок IBAN [NUMBER] , який відкритий в АТ «Райффайзен Банк Аваль». Ухвалою судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 24.12.2020 провадження у справі відкрито та визначено справу розглянути в порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Державний виконавець Золотоніського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Зеленюк О.В. 11.01.2021 подала до суду відзив, в якому просила відмовити в задоволенні позову. Мотивувала тим, що оскаржувана постанова була винесена на підставі ст.ст. 18, 56, Закону України «Про виконавче провадження». При накладенні арешту на рахунки боржника державним виконавцем не було допущено порушень норм чинного законодавства. Відповідно до ст. 59 вказаного вище Закону виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення. Довідки з АТ «Райффайзен банк Аваль», яка містить підтвердження, що на кошти, які знаходяться на рахунку боржника, заборонено звертати стягнення згідно із чинним законодавством України, не надано. А тому відсутні, передбачені ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підстави для зняття арешту з коштів боржника в межах виконавчого провадження № 56514495. Виконавець самостійно не може знати чи поширюється на певний рахунок спеціальний режим. Законодавство покладає таку функцію на фінансову установу. Отримуючи постанову про арешт коштів, фінансова установа не накладає арешт на кошти, що знаходяться на спеціальних рахунках та повідомляє про це виконавця. Позивач [PERSON] 27.01.2021 подав до суду відповідь на відзив, в якій зазначив, що при зверненні до відділу державної виконавчої служби ним були надані всі необхідні документи, які підтверджують, що на рахунок, який відкритий в АТ «Райффайзен Банк Аваль» надходить його заробітна плата з СТОВ «Воля». Просив задовольнити позовні вимоги. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник адвокат Брус С.М. позовні вимоги підтримали та просили задовольнити. Просили стягнути з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 840,80 грн. Третя особа [PERSON] в судовому засіданні не заперечувала проти задоволення позову. Вказала, що на даний час заборгованість по аліментам погашена та позивач щомісячно аліменти сплачує. Представник Золотоніського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомили, були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи. Заслухавши пояснення позивача, його представника та третьої особи, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають до задоволення з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, щона виконанні у Золотоніському міськрайонному відділі державної виконавчої служби Центрального управління міністерства юстиції (м. Київ) перебуває виконавче провадження № 5614495 по виконанню виконавчого листа № 695/1823/17, виданого Золотоніським міськрайонним судом Черкаської області від 29.05.2018 про стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] , у твердій грошовій сумі у розмірі 2000 грн. щомісячно до повноліття дитини. Постановою державного виконавця Золотоніського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Зеленюк О.В. від 12.05.2020 у вказаному вище виконавчому провадженні, накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що знаходяться на рахунках, накладення арешту та/або стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику. 16.12.2020 [PERSON] звернувся до Золотоніського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) із заявою про скасування постанови державного виконавця Золотоніського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Зеленюк О.В. від 12.05.2020 про накладення арешту на його грошові кошти, а саме: заробітної плати, яка надходить на картковий рахунок IBAN [NUMBER] , який відкритий в АТ «Райффайзен Банк Аваль». До вказаної заяви додані: копія довідки АТ «Райффайзен Банк Аваль» (історія по картковому рахунку) та копія довідки СТОВ «Воля» № 318 від 15.12.2020. Відповідно до відповіді державного виконавця Зеленюк О.В. на вказану вище заяву від 16.12.2020, боржник [PERSON] , звертаючись із заявою про зняття арешту з його вказаного вище рахунку, не надав документи на підтвердження того, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на кошти, що знаходяться на такому рахунку, заборонено законом, а тому підстави для скасування арешту відсутні. Згідно довідки СТОВ «Воля» Золотоніського району Черкаської області від 15.12.2020 № 318, [PERSON] надає послуги за цивільно-правовими угодами в СТОВ «Воля» з 06.04.2020 і по даний час. Винагороду за виконану роботу згідно цивільно-правових угод отримує щомісячно на картковий рахунок IBAN [NUMBER] , який відкритий в АТ «Райффайзен Банк Аваль». Відповідно до форми для переказу коштів від 15.12.2020: банк отримувача - АТ «Райффайзен Банк Аваль», отримувач - [PERSON] , IBAN - [NUMBER] , призначення платежу - поповнення карткового рахунку номер [NUMBER] . Витягом з історії по картковому рахунку № [NUMBER] , який арештований, убачається, що на картку надходила з 06.07.2020 по 06.11.2020 щомісяця заробітна плата на ім`я [PERSON] . Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Згідно зі ст. 124 Конституції України, юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі. Відповідно до положень ч. 1 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії. Частиною третьою статті 52 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках. Частинами першою-третьою статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин. Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі. Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом. Частиною п`ятою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду. Порядок звернення стягнення на заробітну плату передбачений розділом ІХ Закону України «Про виконавче провадження». Відповідно до статті 68 Закону України «Про виконавче провадження» стягнення на заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи боржника звертається у разі відсутності у боржника коштів на рахунках у банках чи інших фінансових установах, відсутності чи недостатності майна боржника для покриття в повному обсязі належних до стягнення сум, а також у разі виконання рішень про стягнення періодичних платежів. Про звернення стягнення на заробітну плату виконавець виносить постанову, яка надсилається для виконання підприємству, установі, організації, фізичній особі, фізичній особі - підприємцю, які виплачують боржнику заробітну плату, пенсію, стипендію та інші доходи. Згідно з ч. 1 ст. 69 Закону України «Про виконавче провадження» підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи-підприємці здійснюють відрахування із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника і перераховують кошти на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця у строк, встановлений для здійснення зазначених виплат боржнику, а в разі якщо такий строк не встановлено, - до десятого числа місяця, наступного за місяцем, за який здійснюється стягнення. Такі підприємства, установи, організації, фізичні особи, фізичні особи підприємці щомісяця надсилають виконавцю звіт про здійснені відрахування та виплати за формою, встановленою Міністерством юстиції України. Відповідно до ч. 1 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження» розмір відрахувань із заробітної плати, пенсії, стипендії та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків, зборів та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Частиною третьою статті 70 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків. Таким чином, передбачено право виконавця накладати арешт на майно (кошти) боржника під час відкриття виконавчого провадження. Приписами частини 1 статті 2, частини 2 статті 10 Конвенції про захист заробітної плати від 01 липня 1949 року № 95, ратифікованої Україною 04 серпня 1961 року, визначено, що дана Конвенція застосовується до всіх осіб, яким виплачується або повинна виплачуватися заробітна плата. Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї. Заробітна плата в розумінні поняття «власності» є майном, на захист якого в тому числі стає стаття 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Принципи, закріплені в статях3та43 Конституції України, також знаходять своє вираження в положенняхстатей 97 Кодексу законів про працю України, статтях 15, 22, 24 Закону України «Про працю». Зазначені норми в сукупності свідчать про те, що держава гарантує та захищає законом право громадянина на своєчасне одержання винагороди за працю. Отже, виплата установою працівникам заробітної плати має пріоритет перед погашенням заборгованості іншим кредиторам підприємства. Накладення ж арешту на рахунок боржника, який призначений також і для виплати заробітної плати та інших виплат працівникам боржника, унеможливлює своєчасне здійснення таких виплат, що невідворотно призводить до порушення конституційних прав громадян, які працюють на підприємстві, на оплату праці. Відповідно до пункту 2 статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання відкритих відповідно до статей 191 та 261 Закону України «Про теплопостачання», статті 151 Закону України «Про електроенергетику», та на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України «Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки», на кошти на інших рахунках боржника накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом. Відповідно до частин 3, 4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець. Підставою для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом. Тобто, рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27 червня 2019 року у справі № 916/73/19, від 10 жовтня 2019 року № 916/1572/19, від 17.01.2020 року №340/1018/19. Суд не приймає до уваги доводи відповідача про те, що позивач до заяви про скасування постанови державного виконавця Золотоніського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Зеленюк О.В. від 12.05.2020 не додав довідки з банку про підтвердження, що на кошти заборонено звертати стягнення, так як відповідно до матеріалів справи до вказаної вище заяви додані копія довідки АТ «Райффайзен Банк Аваль» (історія по картковому рахунку) та копія довідки СТОВ «Воля» № 318 від 15.12.2020, з яких можливо встановити, що на вказаний рахунок надходить заробітна плата. Висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі № 905/361/19-ц, на який посилається у відзиві державний виконавець, стосується обставин справи, в яких боржник звертався до виконавця із заявою про виникнення в нього зобов`язання з виплати заробітної плати в певному розмірі та просив не накладати або зняти арешт з відповідної суми коштів на рахунку для виплати заробітної плати своїм працівникам. При цьому заява боржника про зняття арешту з рахунка правомірно була відхилена виконавцем, оскільки в цій заяві боржник не вказав, у якому саме розмірі в нього виникли зобов`язання з виплати заробітної плати, з якої саме суми коштів він просить зняти арешт, та не додав документів, підтверджуючих ці обставини. З огляду на те, що на рахунок позивача, з якого він просить зняти арешт, дійсно зараховується заробітна плата, суд вважає вимоги позивача обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. Оскільки накладений на рахунок в АТ «Райффайзен Банк Аваль» арешт унеможливлює отримання коштів у вигляді заробітної плати позивачем взагалі, позов підлягає задоволенню в частині відновлення порушених оскаржуваною постановою прав позивача, зокрема про скасування постанови в частині накладення арешту на грошові кошти, а саме заробітну плату, що міститься на рахунку IBAN [NUMBER] , який відкритий в АТ «Райффайзен Банк Аваль». Відповідно до ст. 141 ЦПК України з Золотоніського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, які складаються з суми судового збору в розмірі 840,80 грн.

Outcome: approved