Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-06 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернувся до суду із даним позовом до відповідачки [PERSON] , в обґрунтування якого вказав, що він є власником 13/100 частин житлового будинку разом із прилеглими до нього господарськими будівлями і спорудами, та земельної ділянки, площею 0,0525 га, що розташовані за адресою: [ADDRESS] . Відповідачці по даній справі належить 87/100 частин цього ж будинку та земельної ділянки. \~ \~ \~ \~Позивач зазначає, що він як співвласник нерухомого майна, бажає виділити належну йому частку в натурі, для того, щоб мати можливість в подальшому вільно нею користуватись та розпорядитись. Посилаючись на викладене та з урахуванням наданих уточнень, позивач просив: -Виділити йому в натурі 13/100 частин житлового будинку та земельної ділянки, що розташовані по [ADDRESS] , а саме: І-поверховий гостьовий будинок літ. З, загальною площею 69,6 кв.м.; вбиральню літ. В, площею 1,3 кв.м.; душ літ. Г, площею 1,1 кв.м.; замощення № 11; огорожа №6, а також відповідну земельну ділянку для обслуговування вказаних будівель і споруд, площею 224,08 кв.м., із яких: під будівлями 57,8 кв.м.; під індивідуальною ділянкою 166,28 кв.м. У судове засідання сторони не з`явилися. Від представника позивача надійшла заява про слухання справи у відсутність позивача та представника, позовні вимоги просили задовольнити у редакції, що викладені в заяві про уточнення вимог. Відповідачка надала заяву про слухання справи у її відсутність, уточнені вимоги позивача визнала у повному обсязі. Дослідивши здобуті судом письмові докази по справі, суд прийшов до наступного висновку. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. \~ \~ \~ \~Стаття 12 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Судовим розглядом встановлено, що на підставі договору дарування від 07.06.2016 р., посвідченого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Бєлік Т.М. за реєстр. № 270, позивач [PERSON] є власником 13/100 частин житлового будинку з відповідною часткою господарських споруд та будівель, а також земельної ділянки, що розташовані по [ADDRESS] . Відповідачка [PERSON] , на підставі цього ж договору дарування, є власницею 87/100 частин вказаного будинку та земельної ділянки. Із матеріалів справи вбачається, що спірний житловий будинок літ. А має загальну площу - 148,60 кв.м., житлову площу 64,0 кв.м., до нього прилягають наступні господарські будівлі і споруди: сарай цегляний літ. Б, вбиральня кам`яна літ. В, душ літ. Г, гараж літ. Д, бесідка літ. Е, навіс літ. Ж, огорожі 2, 4, 5, 6 , 9, споруди 7, 8, І, ІІ. Спірна земельна ділянка має площу 0,0525 га та кадастровий номер 4810136600:08:021:0001, і її цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Дане підтверджується наявною у справі копією договору дарування від 07.06.2016 р. Із Витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію право власності за № 187246362 та № 187246666 вбачається, що складовою частиною житлового будинку літ. А, є гостьовий будинок літ. З, загальною площею 69,6 кв.м. та житловою площею 29,7 кв.м. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Стаття 358 ЦК України визначає, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть\~домовитися про\~порядок володіння\~та користування\~майном,\~що є\~їхньою спільною\~частковою власністю.\~ Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Відповідно до\~статті 367\~ЦК України\~майно,\~що є\~у спільній\~частковій власності,\~може бути\~поділене в\~натурі між\~співвласниками за\~домовленістю між\~ними.\~У разі\~поділу спільного\~майна між\~співвласниками право\~спільної часткової\~власності на\~нього припиняється. Відповідно до п.п.6-7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 04.10.1991 р. «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», - при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що, виходячи зі змісту ст.115 ЦК, це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири. Якщо виділ частки будинку в натурі неможливий, суд вправі за заявленим про це позовом встановити порядок користування відособленими приміщеннями (квартирами, кімнатами) такого будинку. У цьому разі окремі підсобні приміщення (кухня, коридор тощо) можуть бути залишені в загальному користуванні учасників спільної часткової власності. Порядок користування жилим будинком може бути встановлено також і між учасниками спільної сумісної власності. В спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв`язку з цим стосовно до ст.119 ЦК ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. Судом встановлено,\~що між\~сторонами періодично\~існували суперечки\~з приводу\~користування житловим\~будинком і\~прилеглими до\~нього спорудами,\~а також\~з приводу\~земельної ділянки,\~на якій\~вони розміщені. Із наявного у матеріалах справи технічного паспорту на житловий будинок [ADDRESS] , виготовленого КП ММБТІ, вбачається, що до складу спірного домоволодіння входять 2-х поверховий житловий будинок літ. А, з прибудовою літ. А?, А?, А?, а також 1-поверховий житловий будинок літ. З., разом із надвірними узаконеними господарськими будівлями і спорудами. Відповідно до висновку будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження № 125-040 від 20.12.2019 р., яке проводилась судовим експертом РТПП Миколаївської області [PERSON] за замовленням представника позивача, - провести виділ 13/100 частин житлових будинків із господарськими будівлями і спорудами за вказаною адресою на самостійні ізольовані частини згідно ідеальних часток співвласників та наближених до ідеальних часток співвласників, технічно можливо. Також експерт вважає можливим визначити варіант виділу в натурі відповідної частини земельної ділянки за цією адресою. При цьому, експертом був розроблений один варіант виділу у натурі частки житлового будинку та один варіант виділу у натурі земельної ділянки відповідно до особливостей розташування житлових будинків та надвірних споруд, що виділяються. Зокрема, експертом запропоновано варіант, що наближений до ідеальних часток, згідно порядку користування, що склався, за яким позивачу [PERSON] пропонується виділити: ? Літ. З І-поверховий житловий будинок, 1994 року побудови, у складі приміщень: -1-1 кухня, площею 16,8 кв.м.; -1-2 житлова кімната, площею 9,5 кв.м.; -1-3 коридор, площею 2,4 кв.м.; -1-4 житлова кімната, площею 20,2 кв.м.; -1-5 прихожа, площею 12,5 кв.м.; -1-6 санвузол, площею 5,0 кв.м.; -1-7 котельня, площею 3,2 кв.м. Всього у житловому будинку літ. З пропонується виділити приміщень, площею 69,6 кв.м., вартістю 202\~884 грн. ? Із надвірних узаконених господарських споруд пропонується виділити: -Літ. В вбиральня, площею 1,3 кв.м, вартістю 1\~948 грн. -Літ. Г душ, площею 1,1 кв.м., вартістю 760 грн.; -№ ІІ замощення, вартістю 673 грн.; -№ 6 огорожа, вартістю 2\~757 грн. Всього інвентарною вартістю 209\~022 грн. При цьому варіанті реальна частка співвласника [PERSON] складає 42/100 частин, що на 29/100 частин більше від ідеально належної йому частки. Будь-яких робіт щодо переобладнання будинку не потрібно, оскільки у користуванні співвласників знаходяться ізольовані житлові будинки. Графічно варіант поділу житлового будинку і прилеглих до нього споруд зображений у Додатку № 1, який є невід`ємною частиною висновку експертизи. Для вказаного варіанту, наближеного до ідеальних часток та згідно побажань співвласників сума грошової компенсації, яку повинен сплатити співвласник [PERSON] співвласнику [PERSON] за відхилення від ідеальної частки, експертом не визначена. Проте, у своїй заяві від 07.09.2020 р. відповідач [PERSON] відмовилася від отримання такої компенсації, тому суд її не стягує. Щодо виділу частки земельної ділянки в натурі, то експертом запропонований один можливий варіант, з урахуванням побажання співвласників. Згідно запропонованого варіанту, спірна земельна ділянка за договором дарування від 07.06.2016 р., має загальну площу 525,0 кв.м., і такі наступні зовнішні розміри: -по фасаду по прямій 24,91 м.; -по лівій межі по ламаній з прямих 20,06 м.; -по правій межі по прямій 21,00 м.; -по тильній стороні по прямій 25,95 м. У користування позивача пропонується виділити частину земельної ділянки вздовж правої бокової межі, яка прилягає до житлового будинку літ. З та надвірних господарських споруд. При цьому є можливість улаштувати окремий в`їзд з фасадної частини з боку [ADDRESS] , з улаштуванням воріт шириною не менше 3,5 м. Відповідачці [PERSON] пропонується виділити частину земельної ділянки, прилеглої до житлового будинку літ. А вздовж лівої бокової частини з існуючим в`їздом з боку [ADDRESS] . За такого співвласникам будуть виділені наступні площі земельних ділянок: - [PERSON] - 224,08 кв.м., зокрема: під будівлями 57,8 кв.м., під індивідуальною землею 166,28 кв.м.; - [PERSON] 300,92 кв.м.., зокрема: під будівлями 118,90 кв.м., під індивідуальною землею 182,02 кв.м. \~ \~ \~ \~За такого позивачу буде виділено на 155,83 кв.м. більше від ідеально належної йому частки 68,25 кв.м., а відповідачці буде виділено на 155,83 кв.м. менше від ідеально належної їй частки 456,75 кв.м. \~ \~ \~ \~Лінія розділової лінії для цього варіанту пройде: -від лівої бокової межі вправо вздовж фасадної межі довжиною - 14,56 м. -поворот догори до задньої торцевої межі довжиною 20,57 м. -поворот вправо вздовж задньої торцевої межі довжиною 11,24 м. При цьому відповідачці [PERSON] залишається існуючий в`їзд на частину земельної ділянки, через металеві ворота шириною 3,5 м. зі сторони [ADDRESS] , а позивачу [PERSON] необхідно організувати у фасадній частині в`їзд із встановленням воріт шириною не менш як 3,5 м. зі сторони [ADDRESS] . Графічно варіант поділу земельної ділянки між співвласниками зображений у додатку № 2. Сторони ознайомлені із висновком експертизи і в своїх заявах до суду погодили його як такий, що відповідає інтересам обох сторін. Суд також враховує, що відповідач у заяві відмовилася від стягнення на її користь з позивачки компенсації за відхилення від ідеальної частки, а тому не стягує таку компенсацію. В свою чергу позивач, який поніс судові витрати, відмовився від їх стягнення з відповідачки. Аналізуючи вищевикладене та доводи сторін, у сукупності із зібраними по справі доказами, суд знаходить позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню. Суд виходить із того, що варіант виділу частки житлового будинку та земельної ділянки із спільної часткової власності, який погодили сторони по даній справі, відповідає їх інтересам, є наближеним до ідеальних часток і відповідає фактичному порядку користування нерухомим майном, який між ними склався. На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача належить стягнути понесені ним судові витрати, проте суд враховує заяву позивача, в якій він просить не відшкодовувати йому судові витрати, а тому не стягує їх.

Outcome: approved