Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідачки [PERSON] про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що її бабуся [PERSON] була власницею1/4 частини квартири [ADDRESS], на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кукліч А.С., реєстровий номер 340. Іншими власниками спірної квартири [ADDRESS] згідно із свідоцтвом про право власності на житло від 10.02.1997 року, виданим Виконавчим комітетом міської Ради народних депутатів в рівних частках по ? частині є позивачка [PERSON], відповідачка [PERSON], [PERSON] [INFO] року [PERSON] померла згідно свідоцтва про смерть від 06.01.2015 року, виданого Амур-Нижньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді належної їй частини спірної квартири [ADDRESS], яку вона заповіла позивачці [PERSON] заповітом від 08.12.2011 року, посвідченим приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Насобіною Т.В., реєстровий номер 3391. Із заявою від 06.06.2016 року про прийняття спадщини після померлої [INFO] року [PERSON] позивачка [PERSON] звернулась до приватного нотаріуса Насобіної Т.В., яка постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 08.06.2016 року відмовила [PERSON] у прийнятті спадщині після померлої [INFO] року [PERSON] через сплив шестимісячного терміну прийняття спадщини. У зв'язку із зайнятістю на роботі, що пов'язана із гастролями та постійними командировками позивачка пропустила шестимісячний термін прийняття спадщини, тому просила суд визнати причини пропуску строку прийняття спадщини поважними та визначити додатковий строк достатній для прийняття спадщини після померлої [INFO] року [PERSON] Представник позивачки [PERSON] - [PERSON] позовні вимоги підтримала в судовому засіданні надала пояснення аналогічні викладеним в позовній заяві. Відповідачка [PERSON] проти позовних вимог не заперечувала, просила суд винести рішення відповідно до вимог чинного законодавства. Вислухавши пояснення сторін, дослідивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають з наступних підстав. Судом встановлено, що бабуся позивачки [PERSON] була власницею1/4 частини квартири [ADDRESS], на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кукліч А.С., реєстровий номер 340. Іншими власниками спірної квартири [ADDRESS] згідно із свідоцтвом про право власності на житло від 10.02.1997 року, виданим Виконавчим комітетом міської Ради народних депутатів в рівних частках по ? частині є позивачка [PERSON], відповідачка [PERSON], [PERSON] [INFO] року [PERSON] померла згідно свідоцтва про смерть від 06.01.2015 року, виданого Амур-Нижньодніпровським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді належної їй частини спірної квартири [ADDRESS], яку вона заповіла позивачці [PERSON] заповітом від 08.12.2011 року, посвідченим приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Насобіною Т.В., реєстровий номер 3391. Згідно з ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст. 1233 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Згідно з ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. В ході судового розгляду судом встановлено, що позивачка [PERSON] звернулась до нотаріальної контори із завою про прийняття спадщини після померлої [INFO] року [PERSON] лише 06.06.2016 року, оскільки з квітня 2014 року постійно проживає в Росії, а з 15.08.2014 року по теперішній час працює за контрактом з компанією «Stage Entertainment» із цільним графіком по 8 спектаклів на тиждень. Відсутність часу у позивачки для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини через зайнятість на роботі суд не вважає за поважні причини, оскільки зазначені причини не пов'язані із об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Через відсутність поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини після померлої [INFO] року [PERSON], суд вважає за необхідне відмовити у визначенні додаткового строку позивачці [PERSON] для прийняття спадщини після [PERSON].

Outcome: dismissed