Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-03 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Телерадіокомпанія «ВІККА» про захист честі ,гідності та ділової репутації , вказуючи , що 25 серпня 2015 року телерадіокомпанією «ВІККА» було поширено недостовірну інформацію щодо нього у рубриці «Новини» під назвою «На святковому патрулюванні один депутат зустрів іншого з пляшкою» висвітлено його, як людину непорядну, аморальну, яка постійно вживає алкогольні напої. До того ж, відповідач у телепередачі публічно висловив на його адресу недостовірну інформацію, яка за своїм змістом є образливою, такою, що принижує його честь, гідність та ділову репутацію, а саме , були висловлені такі фрази: «Алкогольна окупація. У вечір Дня незалежності Долина троянд захмеліла. Усе через місцевих любителів алкосвяткування. Відзначився серед них і екс нардеп [PERSON]. Його на «незалежному» патрулюванні підловив міський обранець [PERSON]. Усе - у межах нашого циклу «Депутати теж люди». Про подробиці святкового інспектування розкаже наша [PERSON]. «…на жаль, більшість із них із алкоголем «Під приціл камери потрапляє черкаський екс- нардеп [PERSON]. Каже відпочиває безалкогольно та обєктиву впадає в лінзу інше». Зі змісту вбачається , що відповідачі без будь яких підстав надали йому аморальну принизливу характеристику і це при тому , що він має протипоказання для вжиття алкоголю по стану свого здоровя. Вважає, що інформація, поширена ТОВ «ВІККА» у даному випуску новин є такою, що не відповідає дійсності та порочить його честь, гідність та ділову репутацію в очах оточуючих, його сім,ї, родичів та близьких, а також ділових та політичних колах. Відповідно до ст. 297 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканими. Фізична особа має право звернутися до суду із позовом про захист її гідності та честі. Вважає, що дана інформація є неправдивою та образливою, а також такою, що псує його репутацію, як народного депутата України V11скликання, як людину і громадянина , порушує його честь і гідність. Відповідно до ст.302 ЦК України особа, яка поширює інформацію, зобовязана переконатися в її достовірності. Відповідно до ст.47 Закону України «Про інформацію» відповідальність за порушення законодавства про інформацію несуть особи, винні у вчиненні таких порушень як поширення відомостей, що не відповідають дійсності, ганьблять честь і гідність особи. Згідно до ст. 64 Закону України «Про телебачення і радіомовлення»: 1.Громадянин або юридична особа мають право вимагати від телерадіоорганізації спростування поширених у її програмі чи передачі відомостей, які не відповідають дійсності та\\або принижують честь і гідність особи. 2.Право вимагати спростування мають офіційні представники громадянина, якщо сам громадянин не має можливості вимагати спростування. 3.Заяву з вимогою спростування має бути подано до телерадіоорганізації у письмовій формі протягом 14 днів з дня поширення таких відомостей з письмовим повідомленням про це Національної ради. 4.Телерадіокомпанія зобовязана розглянути заяву у семиденний термін з дня її надходження, якщо інше не передбачено законодавством України. 5.На вимогу заявника телерадіоорганізація зобовязана надати йому можливість безкоштовного прослуховування \\ перегляду \\ відповідного фрагменту програми чи передачі або надати копію запису фрагменту з відповідною оплатою. 6.Якщо в телерадіоорганізації відсутні достатні докази того, що поширені нею відомості відповідають дійсності, вона зобовязана терміново їх спростувати. 7.Спростування повинно бути поширено тією ж телерадіоорганізацією і в такій же програмі чи передачі, що й відомості, які не відповідають дійсності, або в інший час за домовленістю з особою, права якої було порушено. 8.У спростуванні має бути зазначено, які відомості не відповідають дійсності, коли і в якій програмі чи передачі вони були поширені телерадіоорганізацією. 9.Якщо громадянин чи юридична особа надали текст спростування, то він підлягає поширенню за умови його відповідності вимогам цього Закону. Скорочення чи інші зміни в тексті спростування , поданого заявником, без його згоди не допускається. 10.Телерадіоорганізація, яка зобовязана поширити текст спростування, на вимогу громадянина чи представника юридичної особи може надати йому можливість зачитати власний текст і передати його в запису. 11.Про передбачуваний термін поширення та захист тексту спростування телерадіокомпанія зобовязана повідомити заявника. 12.У разі відмови телерадіоорганізації від спростування вона зобовязана терміново повідомити про це заявника. 13.У разі винесення судом рішення про спростування текст спростування поширюється телерадіоорганізацією в порядку, визначеному цим Законом. 14.Телерадіоорганізація може відмовити особі у спростуванні поширеної інформації, якщо заяву про спростування було подано з порушенням вимог цього Закону. Просив суд зобовязати ТОВ «Телерадіокомпанія «ВІККА» спростувати висловлену інформацію в той самий спосіб, в якій вона була поширена, а саме, шляхом оголошення повідомлення у черговій телерубриці «Новини» на телеканалі «ВІККА» наступного змісту: «Заява у телерубриці «Новини» під назвою «На святковому патрулюванні один депутат зустрів іншого з пляшкою» та відео, що зроблене 25.08.2015 року відносно [PERSON] є повністю неправдивою. Просив суд визнати недостовірною та такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію позивача інформацію, поширену відповідачем шляхом повідомлення її в ефірі телепередачі «Новини», що відбулися 25.08.2015 року на телеканалі «ВІККА» про те , що «Алкогольна окупація. У вечір Дня незалежності Долина троянд захмеліла. Усе через місцевих любителів алкосвяткування. Відзначився серед них і екс нардеп [PERSON]. Його на «незалежному» патрулюванні підловив міський обранець [PERSON]. Усе - у межах нашого циклу «Депутати теж люди». Про подробиці святкового інспектування розкаже наша [PERSON]. «…на жаль, більшість із них із алкоголем «Під приціл камери потрапляє черкаський екс- нардеп [PERSON]. Каже відпочиває безалкогольно та обєктиву впадає в лінзу інше». Також, просив зобовязати ТОВ «Телерадіокомпанія «ВІККА» створити матеріально технічні умови для здійснення спростування недостовірної інформації та повідомити про місце і час проведення телерубрики «Новини» в якій відбудеться таке спростування. Відповідно до ст.ст. 94,277 ЦК України фізична чи юридична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на спростування цієї інформації. Статтею 47 Закону України «Про інформацію» поширення відомостей, що не відповідають дійсності, визнано порушенням законодавства України про інформацію, що тягне за собою дисциплінарну, цивільно правову, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно з законодавством України. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги підтримали. Представник ТОВ «Телерадіокомпанія «ВІККА» [PERSON] позовні вимоги не визнала, надавши письмові заперечення на позов. Заслухавши пояснення позивача та представника позивача, представника ТОВ «Телерадіокомпанії «ВІККА» [PERSON], допитавши свідка [PERSON] та дослідивши письмові матеріали справи , суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог позивача , виходячи з наступних підстав. Відповідно до ст.ст. 94,277 ЦК України фізична чи юридична особа особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростовування цієї інформації . При спростуванні поширена інформація визнається недостовірною, а при реалізації права на відповідь - особа має право на висвітлення власної точки зору, щодо поширеної недостовірної інформації та обставин порушення особистого немайнового права без визнання її недостовірною, спростовує недостовірну інформацію особа, яка її поширила, а відповідь дає особа, стосовно якої поширена інформація. Це викладено і в постанові Пленуму Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» \\ п.5 постанови \\ . Відповідно до п.15 зазначеної постанови при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність 4 \\ чотирьох \\ таких обставин: а \\ поширення інформації, тобто , доведення її до відома хоча б одній особі у будь який спосіб б\\ поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто , позивача в\\ поширення недостовірної інформації, тобто , такої, яка не відповідає дійсності г\\ поширення інформації, що порушує особисті немайнові права або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню, чи з використанням інших засобів масової інформації, поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного звязку, викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам, повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво , тобто , містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності \\ неповні або перекручені \\. Згідно з положеннями ст. 277 ЦК України і статті 10 ЦПК України обовязок довести, що поширена інформація є достовірною, покладається на відповідача, проте позивач має право подати докази недостовірності поширеної інформації. Позивач повинен довести факт поширення інформації відповідачем, а також те , що внаслідок цього було порушено його особисті немайнові права. Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та зясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до ст. 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки , переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які будучи вираженням субєктивної думки і поглядів відповідачів, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності \\ на відміну від перевірки істинності фактів \\ і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції. Визначаючи спосіб спростування відомостей, суд відповідно до вимог ст. 37 Закону про пресу та положень іншого відповідного законодавства може зобовязати редакцію \\ видавництво \\ опублікувати спростування в спеціальній рубриці або на тій самій шпальті й тим самим шрифтом, що й спростовуване повідомлення у газеті не пізніше місяця з дня набрання рішенням законної сили. Досліджуючи та аналізуючи надані позивачем в розпорядження суду письмові докази, встановлено , що факт поширення недостовірної інформації, а також те , що вона безпосередньо зачіпає та порушує немайнові права позивача, не являється доведеним. Так, відповідно до обставин справи , позивачем в підтвердження поширення інформації, яка являється недостовірною, неправдивою, вказується на поширення недостовірної інформації відповідачем ТОВ «Телерадіокомпанія «ВІККА» в ефірі телепередачі у рубриці «Новини» , що відбулася 25.08.2015 року на телеканалі «ВІККА» про те , що: «Алкогольна окупація. У вечір Дня незалежності Долина троянд захмеліла. Усе через місцевих любителів алкосвяткування. Відзначився серед них і екс нардеп [PERSON]. Його на «незалежному» патрулюванні підловив міський обранець [PERSON]. Усе - у межах нашого циклу «Депутати теж люди». Про подробиці святкового інспектування розкаже наша [PERSON]. «…на жаль, більшість із них із алкоголем «Під приціл камери потрапляє черкаський екс- нардеп [PERSON]. Каже відпочиває безалкогольно та обєктиву впадає в лінзу інше», тобто , вказується на опублікування \\ поширення \\ цієї інформації в ефірі телеканалу. А тому , відповідачами у справі про захист честі, гідності та ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації. В судовому порядку [PERSON] спочатку вказував співвідповідачем і [PERSON] \\ дійсно [PERSON] І.Е.\\ , проте , надав суду письмову заяву про залишення позову в відносно неї без розгляду, про що судом винесено ухвалу. Представником відповідача ТОВ «Телерадіокомпанія «ВІККА» в заперечення позовних вимог позивача [PERSON] надано суду докази у відповідності до ст. 277 ЦК України та ст. 10 ЦПК України на якого покладено обовязок доведення , що поширена інформація є достовірною і ніяким чином не порушує честь , гідність та ділову репутацію позивача. Так, висловлені фрази : «Алкогольна окупація. У вечір Дня незалежності Долина троянд захмеліла. Усе через місцевих любителів алкосвяткування. Відзначився серед них і екс нардеп [PERSON]. Його на «незалежному» патрулюванні підловив міський обранець [PERSON]. Усе - у межах нашого циклу «Депутати теж люди». Про подробиця святкового інспектування розкаже наша [PERSON]. «…на жаль, більшість із них із алкоголем «Під приціл камери потрапляє черкаський екс- нардеп [PERSON]. Каже відпочиває безалкогольно та обєктиву впадає в лінзу інше» - не містять категоричних та стверджуючих даних про те, що позивач [PERSON] відзначився вживанням алкогольних напоїв чи якимось іншим чином беззаперечно вказується на його особу, яка схильна до вживання алкогольних напоїв. В інформації не зазначається , що позивач [PERSON] безпосередньо вживав алкогольні напої, але він відпочивав поряд із алкогольними напоями та був помічений працівниками ТОВ «Телерадіокомпанії «ВІККА» на фоні \\ тлі \\ цих алкогольних напоїв, тобто, був помічений серед обставин , які вказували , що позивач перебував та відпочивав там , де насправді було не безалкогольно . Саме на це вказується у фразі : «…на жаль, більшість із них із алкоголем «Під приціл камери потрапляє черкаський екс- нардеп [PERSON]. Каже відпочиває безалкогольно та обєктиву впадає в лінзу інше», оскільки в категоричній формі не вказується і не стверджується , що [PERSON] відзначився безпосереднім вживанням алкогольних напоїв, разом з тим вказується , що він був помічений серед осіб, які перебували з алкогольними напоями та в тій чи іншій мірі мали відношення до цих алкогольних напоїв. За поясненнями свідка [PERSON], який перебував у день святкування Дня незалежності України 24 серпня 2015 року в Долині троянд м. Черкаси та в цей день було відзнято відео-сюжет , який вийшов на телеканалі ВІККА 25.08.2015 року у рамках циклу «Депутати теж люди» , встановлено , що він безпосередньо бачив на святкуванні [PERSON] , де поряд з ним були дві жінки та в нього в руці знаходилась пляшка з рідиною схожою на коньяк «Шабо» чи «Коктебель» \\ Коблево \\. Вищевикладені обставини та пояснення свідка підтверджують достовірність відзнятої та поширеної інформації відповідачем щодо позивача та ця інформація не містить безпосереднього ствердження про вживання алкогольних напоїв заявником. При цьому, судом враховано ст. 47-1 Закону України «Про інформацію» та розмежовано характер поширеної інформації, відносно якої виник спір фактичного чи оціночного. Відповідно до вказаної ст. 47-1 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання , що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема , вживання гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості, ці оціночні судження не є предметом судового захисту відповідно до ст. 277 ЦК України. А тому , інформація , поширена ТОВ «Телерадіокомпанія «ВІККА» 25.08.2015 року на телеканалі ВІККА у рамках циклу «Депутати теж люди», на яку вказує і яку вимагає спростувати позивач , є оціночними судженнями і не містить в собі юридичні факти правопорушення, які дають право на задоволення позову і не є сукупністю вищевказаних чотирьох обставин, а саме : - поширення інформації \\ доведення до відома \\ хоча б однієї особи у будь який спосіб - поширена інформація стосується позивача - поширення недостовірної інформації , тобто , такої інформації, яка не відповідає дійсності - поширення інформації, що порушує права позивача , завдає шкоди \\ матеріальної чи нематеріальної \\. Суд находить обґрунтованими посилання представника ТОВ «Телерадіокомпанія «ВІККА» на те , що вказана інформація в частині відео - сюжету про те, що «Усе через місцевих любителів алкосвяткування. Відзначився серед них і екс нардеп [PERSON] Іляшенко….» не містить недостовірних та образливих суджень та даних про особу [PERSON], які принижують честь, гідність та ділову репутацію, оскільки згідно відеозапису зафіксовано надпиту пляшку з пивом, а потім пляшку з коньяком, проте, не вказується та не стверджується , що алкогольні напої вживав саме [PERSON], а сам факт перебування у святковий день серед осіб та на фоні зафіксованих пляшок з алкогольними напоями \\ чи з відповідною ідентифікацією \\ не можуть розцінюватися як беззаперечне ствердження про вживання цією особою вказаних напоїв. Факт перебування позивача [PERSON] 24.08.2015 року в Долині троянд м . Черкаси , тобто, у вказаний та висвітлений відповідачем день і час не оспорюється та підтверджений поясненнями свідка [PERSON], в тому числі і на фоні алкогольних напоїв, а тому, відповідальність за поширення достовірної інформації не може наступати. Суд находить обґрунтованими доводи представника відповідача про те , що слово «відзначатися» є багатозмістовним, містить в собі декілька різних за тлумаченням суджень про життєві обставини , які мають різний зміст та не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема , вживання гіпербол, алегорій, сатири, тощо. ( за письмовими запереченнями на позов обґрунтовано вказується і на Академічний тлумачний словник) А тому , суд враховує обставини, визначені у вказаних пунктах та вказані в позовній заяві позивача, такими , що не ґрунтуються на законі, не є доведеними та такими , що підлягають до задоволення. Крім того , відповідачем в судовому засіданні спростовано доводи позивача та вказано, що сюжет ними знято обєктивно, що також підтверджено і поясненнями свідка [PERSON] про те, що викладена в відеосюжеті інформація відповідає дійсності та узгоджується із фактичними обставинами справи. Також встановлено, що відповідачами поширена інформація на телеканалі ВІККА в рубриці «Депутати також люди» піддавалась перевірці , відповідач не мав цілеспрямованого умислу щодо позивача та володів інформацією щодо особи [PERSON] , знаючи його, як публічну особу, як політика , що він обраний народним депутатом та телекомпанія не мала наміру принизити його честь, гідність та ділову репутацію. Відповідно до ст. 94 ЦК України юридична особа має право на недоторканість її ділової репутації , на таємницю кореспонденції , на інформацію та інші особисті немайнові права які можуть їй належати. Відповідно до ст. 275 ЦК України захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу, а також іншими способами, встановленими відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, що їх спричинило це порушення. До таких спеціальних засобів захисту відносяться спростування недостовірної інформації та\\або право на відповідь \\ ст. 277 ЦК України \\, заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права \\ ст. 278 ЦК України \\ . Захист цивільних прав та інтересів , визначений главою 3 ЦК України. Ухвалюючи рішення , суд вважає, що оскільки встановлено , що поширена ТОВ «Телерадіокомпанією «ВІККА» 25.08.2015 року інформація не являється недостовірною інформацією, відсутні підстави для задоволення вимоги позивача і в частині позову про спростування даної інформації . У звязку із відмовою в задоволенні позовних вимог позивача та у відповідності до ст. 88 ЦПК України судові витрати по розгляду справи підлягають віднесенню на рахунок Держави. На підставі ст. ст. 10, 11,60, 213-215, 88 ЦПК України та

Outcome: dismissed