Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до Придніпровського районного суду м.Черкаси з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої залиттям квартири, мотивуючи свої вимоги наступним. Вона є власником квартири № 232 у буд. [ADDRESS]. [PERSON] проживає поверхом вище у квартирі № 236 того ж будинку. 22 жовтня 2013 р. її квартиру було затоплено. Згідно з актом комісії ДП «РЕУ - 8» від 24.10.2013 р., причиною затоплення стало підтікання з'єднання лічильника гарячої води в квартирі Відповідача. Згідно з тим же актом їй завдано таку майнову шкоду: пошкоджено стелю туалетної кімнати площею 1 м2. Унаслідок залиття туалетна кімната потребує термінового поточного ремонту, оскільки експлуатувати її стало небезпечно. Згідно з висновком складеним ФОП [PERSON], вартість проведення ремонту пошкодженої туалетної кімнати становить 669,90 грн. Оскільки квартира № 236, яка знаходиться в м.Черкаси, по [ADDRESS] належить на праві власності Відповідачу, саме вона, як законний власник повинна нести відповідальність за свою власність, а також вжити всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення будь-яких обставин з негативними наслідками, у даному випадку залиття. Відповідач добровільно відшкодовувати завдану шкоду не бажає попри неодноразові звернення до неї. Крім того, неправомірними діями Відповідача їй завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Туалетна кімната в її квартирі одна, а сім'я у неї багатодітна і потреба у користуванні пошкодженою кімнатою є частою та необхідною. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду оцінює у 1500 грн. Таким чином, загальна сума відшкодування, що підлягає стягненню з відповідача на її користь становить 2169,90 грн. Позивач [PERSON] в судому засіданні позов підтримала в повному обсязі та просила задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позов не визнала та пояснила, що затоплення сталось не з її вини, а з вини власників квартири які проживають поверхом вище. Підтікання крана гарячої води в її квартири не було. Просила відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Свідок [PERSON], будучи допитаний в судовому засіданні, пояснив, що 18 жовтня 2013 року передзвонила йому дружина [PERSON] та поприсила приїхати в квартиру 236 по [ADDRESS]. Коли він приїхав то не виявив ніяких слідів затоплення. Він перевірив батареї, крани та туалетну кімнату, але ознак підтікання ніде не було. Через деякий час прийшов сантехнік РЕУ з [PERSON], сантехнік також оглянув з фанариком всі крани. Ніяких претензій щодо підтікання лічильника не було, акти в його присутності не складались. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона приїхала ввечері 18 жовтня 2013 року в квартиру 236 по [ADDRESS], в зв»язку з затопленням квартири поверхом нижче. Коли вона зайшла до квартири [PERSON] то бачила сліди затоплення в ванній кімнаті. Потім позивачка визвала майстра з РЕУ, вони всі разом піднялись в їх квартиру. Майстер довго перевіряв всі крани з фонариком. Ніяких слідів затоплення не було виявлено, акт в її присутності не складався. Пізніше приїхав її чоловік [PERSON], який також з сантехніком перевіряв крани. Свідок [PERSON],будучи допитаний в судовому засіданні, пояснив, що він працював майстром в РЕУ-8. 18 жовтня 2013 року його запросила [PERSON] скласти акт затоплення квартири 232 по [ADDRESS] в м.Черкаси. Він оглянув квартиру і виявив сліди затоплення стелі у ванній кімнаті. Затоплення сталось внаслідок підтікання з»єднання лічильника гарячої води в квартирі №232. Акт складався ним особисто, був присутній [PERSON] Свідок [PERSON], будучи допитаний в судовому засіданні, пояснив, що 18 жовтня 2013 року він чергував. Ввечері його повідомили про затоплення квартир №232, коли він прийшов то виявив затоплення у ванній кімнаті, після цього він перекрив воду на стояку. Пояснити, внаслідок чого сталось затоплення не може. Акт підписав через 3 дні, на слідуючому чергуванні, зі слів сантехніка [PERSON], затоплення сталось внаслідок підтікання з»єднання лічильника гарячої води в квартирі №236. Сам особисто він не піднімався в квартиру №236 Вислухавши позивача, відповідача, експерта [PERSON], свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] та дослідивши письмові матеріали справи та докази, в результаті повного, всебічного та об'єктивного їх дослідження, суд вважає, що позов не підлягає до задоволення з наступних підстав: Судом встановлено, що [PERSON], є власником квартири № 232 у буд.[ADDRESS] в м.Черкаси, це підтверджується свідоцтвом про право власності та витягом про реєстрацію права власності на квартиру. [PERSON] є власником квартири № 236 по [ADDRESS] в м.Черкаси, та проживає поверхом вище від позивачки. 18 жовтня 2013 р. квартиру №232 по [ADDRESS] в м.Черкаси було затоплено. Згідно з актом комісії ДП «РЕУ - 8» від 24.10.2013 р., причиною затоплення 22.10.2013 року стало підтікання з'єднання лічильника гарячої води в квартирі №236 по [ADDRESS] в м.Черкаси. Згідно з вищезазначеним актом позивачу завдано таку майнову шкоду: пошкоджено стелю туалетної кімнати площею 1 м2. Відповідно до листа Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року N 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» зазначено, що присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої та з боку винної сторони не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім'я, по батькові) підписувати складений акт відмовились з таких-то причин). В акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. У разі, якщо присутні не усі члени комісії, або якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. За даними акту про залиття квартири вбачається, що він був складений та підписаний лише членами комісії, майстром - [PERSON], слюсарями-сантехніками ДП «РЕУ-8» [PERSON], [PERSON], тобто з порушенням вимог встановлених для складання вказаних актів, оскільки в ньому не зазначено, чи були присутні під час огляду місця залиття власники квартир 232 [PERSON] та №236 [PERSON] Відсутність в акті підпису відповідача [PERSON] та не зазначення причини відсутності даного підпису, не дає можливість суду вважати даний доказ як обгрунтований. Іншого належно оформленого акту сторонами до суду не надано. Крім того, чинним законодавством передбачено, що вразі, якщо акт затоплення належно оформлений, необхідно з'ясувати суму завданої шкоди. Треба звернутися до оцінювача, що має кваліфіковане свідоцтво і саме його висновок є належним та об'єктивним підтвердженням події та збитків, яких вона спричинила. Окрім нього, варто задіяти спеціалістів вузького профілю: менеджерів з продажу будматеріалів, працівників будівничих бригад та інших експертів. Вартість втраченого чи пошкодженого майна може бути встановлена за допомогою чеків, квитанцій, прайсів. Якщо ремонт відбувався за договором підряду - сам договір, кошторис та акти прийому-передачі також можуть встановити вартість завданої шкоди точніше. В судовому засіданні позивач зазначила, що ремонт по даний час не проведений. В матеріалах справи мається лише калькуляція на суму 669 грн. 90 коп. Дана калькуляція не може бути прийнята судом, як належний доказ, наданий позивачкою в підтвердження її позовних вимог, оскільки він складений чоловіком позивачки [PERSON]. Калькуляція не містить дати її складання та в ній не зазначено посади та кваліфікацію осіб, що його складали, а відтак, він не є належним доказом, за яким не можливо визначити чи кваліфіковані працівники його складали і яка вартість завданої шкоди. Не зрозуміло з яких міркувань визначена вартість будівельних матеріалів, та їх необхідна кількість. Інших документів, які підтверджували б вартість завданих збитків, позивачкою до суду не надано. Крім того, на думку суду, для встановлення завданих збитків повинна бути проведена експертиза для оцінювання нанесеної залиттям квартири шкоди. Висновки експертизи в матеріалах справи відсутні, позивачем не заявлялось клопотання про призначення даної експертизи. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму ВСУ № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», суди повиннім ати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що її дії були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Оглянуті в судовому засіданні докази у вигляді фотокарток не дають змогу встановити достовірний висновок про причинно-наслідковий зв'язок затоплення квартири позивачки з вини відповідачки, оскільки з даних фотокарток вбачається, що таке затоплення з вірогідною можливістю могло статися і з квартири, яка знаходиться поверхом вище відповідачки, оскільки пошкодження стелі у позивача відбулось з правого боку, а лічильник у відповідачки знаходиться злівого боку. Наявні фотокартки та відсутність в матеріалах справи доказів того, що перевірялися всі можливі варіанти встановлення винних осіб в тому числі і сусідів, що проживають поверхами вище відповідачки [PERSON], не дають можливості впевнено стверджувати, що саме [PERSON]С являється винною особою у заподіянні шкоди. Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Стаття 22 ЦК визначає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому у даному випадку відповідно до ч.1 даної статті збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Суд зазначає, що відповідно до норм ЦК України якщо сторона вважає себе потерпілою та виявила бажання стягнути збитки, вона має довести їх наявність та розмір. Однією з необхідних умов цивільно-правової відповідальності є наявність безпосереднього причинного зв'язку між протиправною поведінкою правопорушника і збитками потерпілої сторони, як вже зазначалося вище. Для притягнення особи до цивільно-правової відповідальності потрібен повний склад правопорушення, що складається з чотирьох елементів (протиправність, шкода, причинний зв'язок, вина). За відсутності хоч би одного з цих елементів (крім випадків безвинної відповідальності) цивільна відповідальність не настає. Виходячи із матеріалів справи та вимог позивачки, суд вважає, що не доведено факт наявності причинно-наслідкового зв'язку між діями відповідачки та виникненням у збитків у позивача. Згідно вимог ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені ст.1167 ЦК України і полягають у її відшкодування особою, яка її завдала, за наявності її вини. П.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» зазначає, що розмір відшкодування моральної немайнової шкоди суд визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Позивачкою [PERSON] не надано суду доказів, які б підтверджували її моральні переживання, а також будь-яких доказів щодо порушення нормальних життєвих стосунків, пов'язаних саме з залиттям квартири та не надала вона й жодного доказу на підтвердження причинного зв'язку між погіршенням стану свого здоров'я та протиправними діями відповідачки. Відповідно до ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Виходячи з положень ч. 4 ст. 60 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підставі викладеного, суд вважає, що позивачкою не наведено обґрунтованих та належних доказів в підтвердження своїх позовних вимог, а за таких обставин, відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог [PERSON] в частині стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої в результаті залиття квартири. Оскільки, в задоволенні позовних вимог [PERSON] суд відмовляє, тому не підлягають до задоволення і вимоги про відшкодування судових витрат у відповідності до вимог ст.88 ЦПК України. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed