Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-15 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача про скасування результатів службового розслідування. Позивач у судове засіданні уточнений позов підтримав у повному обсязі та просив пред`явлені вимоги задовольнити, визнавши результати службового розслідування за фактом виявлених недоліків під час перевірки організації несення внутрішньої та караульної служби черговим караулом ЗДПРЧ 8ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області від 18.06.2019 року недійсними та знявши з нього догану, а також просив компенсувати йому грошові стягнення у розмірі 731,50 грн. В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що 16.07.2019 року наказом №161 було проведено службове розслідування за фактом виявлених недоліків під час перевірки організації несення внутрішньої та караульної служби черговим караулом ЗДПРЧ 8ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській область 18.06.2019 року за результатами якого йому було оголошено догану. Проте, на думку позивача обґрунтування службового розслідування не відповідає умовам викладеним у постанові KM України від 13.09.2017 року №691. Так, в наказі відсутні доведення вини та не перераховані наслідки проступку для роботодавця. Не вказано причину вчинення проступку таку як намір чи необережність. Не вказано ступінь вини. Крім того, сам проступок у наказі не приведений, а тільки посилання на порушення абзацу шостого п.4 розділу XV Статуту дій органів управління та підрозділів ОРС ЦЗ, затвердженого наказом МВС України 26.04.2018 року №340. Разом з тим, позивач зазначає, що під час проведення службового розслідування, ним були надані пояснення, в яких він повідомив, що діяв згідно статуту і посадової інструкції, у зв`язку з чим вважає оголошення йому догани незаконним, таким що не відповідає вимогам чинного законодавства, тому змушений звернутися до суду за захистом своїх прав. Представник відповідача у судове засідання не з`явився. Проте надали відзив на позовну заяву та відповідні письмову заперечення, згідно яких проти позовних вимог заперечуються у повному обсязі, вважаючи їх необґрунтованими та безпідставними, оскільки службове розслідування відносно дій відповідача було проведене у відповідності до вимог інструкції та з дотриманням норм чинного законодавства, а тому просили суд у його задоволенні відмовити у повному обсязі. Вислухавши пояснення учасників справи, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку. Встановлено, що 16.07.2019 року наказом №161 було проведено службове розслідування за фактом виявлених недоліків під час перевірки організації несення внутрішньої та караульної служби черговим караулом ЗДПРЧ 8ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській область 18.06.2019 року за результатами якого позивачу [PERSON] було оголошено догану. У свою чергу, позивач вважає таке службове розслідування неправомірним, оскільки розслідування проводилось з порушенням чинного законодавства, а саме: постанови Кабінету Міністрів України від 13.09.2017 р. № 691 «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 13 червня 2000 р. № 950 «Про затвердження Порядку проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування»». Зазначена постанова не стосується підрозділів ДСНС України. Так як відповідно до п.2 «Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 р. № 593: служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, - ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період. Відповідно до цього підрозділи ДСНС керуються спеціальним законодавством. Службові розслідування у підрозділах ДСНС України проводять відповідно «Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту» затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 05.05.2015 р. № 515. Так, пунктом 31 Положення встановлено, що особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; проходити службу цивільного захисту в тих органах і підрозділах цивільного захисту і в тих місцях, де це викликано інтересами служби; додержуватися норм професійної та службової етики тощо. Відповідно до положення про 8 ДПРЗ п. 1.9 розділу 1: організаційна структура 8 ДПРЗ складається з управлінських підрозділів, основних підрозділів, а саме: 1, 2, 3, 4, 5, 18, 19, 25 державна пожежно-рятувальна частина з дислокацією у місті Дніпро, Спортивний комплекс, що діють на підставі положення. Як встановлено у судом та вбачається з матеріалів справи, підставою для призначення службового розслідування слугувала доповідна записка заступника начальника загону з реагування на надзвичайні ситуації 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області капітана служби цивільного захисту Лимаря О.В. , 19.06.2019 р. № 86/02-19 стосовно виявлених зауважень в результаті перевірки З ДПРЧ 8 ДПРЗ. Так, згідно посадової інструкції, заступник начальника загону з реагування на надзвичайні ситуації 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області р. 3 п.3.11. має право перевіряти в установленому порядку несення внутрішньої, гарнізонної та караульної служби в підрозділах загону. Згідно з ДК 010 - 098 доповідні записки, належать до підкласу 0201 «Документація з організації та припинення діяльності юридичної особи» класу 02 «Організаційно-розпорядча документація», а вимоги до їх оформлення містяться в ДСТУ 4163-2003 та в Збірнику уніфікованих форм організаційно-розпорядчих документів. Відповідно до вищезазначених документів доповідна записка - службовий документ, у якому інформують керівництво про ситуацію, що склалася, певні факти, виконання роботи та інше. У доповідній записці подають висновки та пропозиції. Відповідно до положення про 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 24.05.2013 (у редакції Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 06.11.2017 №597), а саме п.п.7.15 п.7. начальник загону видає накази, доручення , обов`язкові для виконання особовим складом 8 ДПРЗ, контролює їх виконання», відповідно до п.п.7.20 п.7.» у встановленому порядку проводить службові розслідування стосовно особового складу 8 ДПРЗ, у межах наданих повноважень застосовує заохочення та накладає дисциплінарні стягнення на осіб рядового та начальницького складу, працівників відповідно до Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту та Кодексу законів про працю України (крім заступників). Згідно із Розділом III Інструкції, рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення. У наказі про призначення службового розслідування, зазначається особа (якщо вона встановлена), стосовно якої воно має бути проведено , та особа (особи), якій (им) доручено його проведення. Проведення службового розслідування доручається особі, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду, ніж особа, щодо якої призначається службове розслідування. Так, у своїй позовній заяві позивач вказує, що у наказі відсутнє доведення вини та не перераховані наслідки проступку, не вказано причину вчинення проступку, не вказано ступінь вини. Проте, відповідно до пункту 1 Розділу VII Інструкції, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної та резолютивної частин висновку службового розслідування. Особою (членами комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, зазначаються: підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення; пропозиції щодо закінчення службового розслідування, застосування до осіб рядового або начальницького складу заохочень або дисциплінарних стягнень, обставини загибелі (смерті) осіб рядового або начальницького складу, списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, службових документів, а також дані про направлення матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування. Згідно із Розділом VIII Інструкції, начальник, який призначив службове розслідування, у строк, що залишився до закінчення розслідування, розглядає висновок про результати службового розслідування, матеріали службового розслідування та затверджує висновок про результати службового розслідування. Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення. Як встановлено судом, відповідно до Інструкції, начальником 8 ДПРЗ прийнято рішення про відкриття службового розслідування та виданий наказ № 126 від 19.06.2019 «Про призначення службового розслідування» за фактами, викладеними у доповідній записці заступника начальника загону (з реагування з НС) Лимаря О .В . Так, згідно розділу V п.3 п. п. 1 було видано доручення від 20.06.2019 р. № 1279/02-19 про прибуття до 8 ДПРЗ а саме: заступника начальника 3 ДПРЧ 8 ДПРЗ Гулого М.С., начальника караулу Рожка В.В., пожежного-рятувальника [PERSON] для надання пояснень. При прибутті до 8 ДПРЗ 20.06.2019 р. особового складу, щодо якого відкрито службове розслідування, їх було ознайомлено з наказом №126 від 19.06.2019 р., про що свідчать підписи про ознайомлення. Як вбачається з матеріалів справи, 18.06.2019 року, пожежний рятувальник [PERSON] заступив на службу підмінним диспетчером, про що свідчить запис у книзі служби від 18.06.2019 року, так як диспетчер 4-го караулу проходила навчання на отримання допуску до самостійної роботи диспетчером. У поясненні заступника начальника 3 ДПРЧ 8 ДПРЗ зазначається, що при зміні караулів перевірено знання посадових обов`язків та проведено інструктажі. Разом з тим, судом встановлено, що згідно пояснень [PERSON] вбачається, що під час проведення перевірки 18.06.2019 р. була дана команда «Учбовий збір» та виїзд службового автомобіля за сигналом тривога. До посадових обов`язків диспетчера Р.2 п.2.4 п.п.5 належить заповнення та передача старшим машини дорожнього листа на виїзд автомобіля за сигналом «Тривога» та повідомлення додаткових відомостей про пожежу. Копії дорожніх листів залишаються на пункті зв`язку. Як вбачається з пояснення: «...я почав заповнювати маршрутний лист. Командир відділення поспішав і не став чекати поки я закінчу заповнювати маршрутний лист...... Зважаючи з вище зазначеного командир відділення не отримав маршрутного листа. Проте, згідно пояснень, які були отримані від командира відділення [PERSON] від 21.06.2019 року зазначено, що маршрутного листа не отримав, так як він був не заповнений. Відповідно до п. 4 глави 15 розділу II Статуту дій органів управління та підрозділів Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту під час гасіння пожеж у маршрутному листі зазначається адреса об`єкту, на якому або відносно якого відбулась надзвичайна подія. Якщо б у зазначеному випадку сигнал «Тривога» був не учбовий, а черговий караул здійснював виїзд на ліквідацію наслідків надзвичайної ситуації або гасіння пожежі, без дорожнього листа, у якому зазначено місце та стисла інформація про подію, черговий караул здійснив би свої посадові обов`язки без належної оперативності, затрачаючи час на уточнення деталей про надзвичайну подію та втрачаючи час на порятунок. Відповідно до Інструкції, начальнику 8 ДПРЗ на розгляд наданий висновок від 26.06.2019 р., у якому в розділі, який стосується позивача [PERSON] , порушено вимоги абз.6 п.4 розділу XV Статуту дій органів управління та підрозділів оперативно-рятувальної служби цивільного захисту під час гасіння пожеж, затвердженого наказом МВС України від 26.04.2018 №340, залогову притягнення до дисциплінарної відповідальності. Таким чином, за висновками службового розслідування, виданий наказ від 27.06.2019 р. № 145 «Про результати службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності винних», яким в частині, що стосується [PERSON] , про накладення дисциплінарного стягнення передбачено вирішення питання після його виходу з лікарняного. Далі, після виходу з лікарняного [PERSON], йому виданий наказ від 16.07.2019 р. №161 «Про результати службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності винних», згідно якого молодшому сержанту служби [PERSON] оголошено догану і з даним наказом позивача ознайомлено, про що свідчить його особистий підпис. Що стосується посилань позивача [PERSON] на те, що пояснення відібрані від старшого прапорщика служби цивільного захисту [PERSON], який проходить службу у 3 ДПРЧ на посаді командира відділення, відбувались під тиском та написані «заднім числом», суд вважає їх необґрунтованими та безпідставними і ставиться до них критично з наступних підстав. Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, пояснення від командира відділення [PERSON] були взяті в рамках проведення службового розслідування, а саме 21.06.2019 р. У свою чергу, наказ про відкриття службового розслідування від 19.06.2019 р. №126, а наказ про результати службового розслідування від 27.06.2019 р. №145. Разом з тим встановлено, що від [PERSON] , ні до керівництва 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області ні до ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, ні до правоохоронних органів заяв щодо тиску на нього з боку начальника відділення з організації служби та реагування на надзвичайні ситуації 8 ДПРЗ капітана служби Павла Захарова - не надходило, службових перевірок з вказаного приводу не проводилось, що повністю спростовує твердження позивача щодо будь-якого тиску на [PERSON] з боку керівництва. Також, суд приймає до уваги саме пояснення позивача [PERSON] від 20.06.2019 р. у яких позивачем особисто зазначено, що командир відділення поспішав і не став чекати поки він закінчить заповнювати маршрутний лист, тобто ним підтверджено той факт, що маршрутний лист не був вручений командиру відділення, тобто ним, допущено порушення інструкції і не виконано своїх обов`язків як підмінного диспетчера. Отже, приймаючи до уваги вищевказані обставини справи та приймаючи до уваги норми чинного законодавства, суд приходить до висновку про те, що позивачем не доведено та належними доказами не обґрунтовано підстави щодо можливості задоволення його позовних вимог. Так, відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст.80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Таким чином, позивачем не надано суду належних та допустимих доказів, у зв`язку з чим, суд не знаходить правових підстав для задоволення позовних вимог. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне судові витрати віднести за рахунок Держави.

Outcome: dismissed