Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до ПАТ «Черкасиобленерго» про визнання незаконним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення. Свої позовні вимоги мотивує тим, що відповідно до наказу №3-п/кз від 15.02.2018р. до [PERSON] як начальника відділу майнових та земельних відносин, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Вважає даний наказ незаконним і просить його скасувати. Ухвалою суду від 11.04.2018р. відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. В судове засідання позивач [PERSON] не з»явився, будучи належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] - адвокат [PERSON] позовні вимоги повністю підтримав і просив їх задовольнити. Крім того, подав відповідь на відзив, вказавши, що доводи, на які посилається відповідач, є безпідставними та такими, що спростовуються доказами. Так, пояснив, що відповідно до наказу №253-п від 01 вересня 2011 року [PERSON] переведено з посади провідного юрисконсульта відділу майнових та земельних відносин на посаду начальна відділу майнових та земельних відносин. Займаючи посаду начальника відділу майнових та земельних відносин він керується у своїй роботі посадовою інструкцією ПІ 01-022 начальника відділу майнових та земельних відносин ПАТ «Черкасиобленерго», з якою ознайомлений під підпис 19 січня 2018 року. 09 лютого 2018 року на робочому місці у ПАТ «Черкасиобленерго» безпосереднім керівником директором з правових майнових та корпоративних відносин [PERSON] йому запропоновано надати письмові пояснення щодо причин повернення 08 лютого поточного року до ПАТ в поза робочий час, та які дії ним вчинялися на території ПАТ у такий час. Він власноручно написав детальні письмові пояснення та надав їх своєму безпосередньому керівникові - директору з правових, майнових та корпоративних відносин. У зазначених поясненнях він вказав наступне: «...На вимогу директора з правових майнових та корпоративних відносин [PERSON] надаю наступні пояснення: 08 лютого поточного року у проміжку часу з 17 год. 30 хв. до 17 год. 45 хв. на мій особистий номер мобільного телефону [NUMBER] зателефонував [PERSON] (тел. [NUMBER]) (на той час директор із загальних питань ПАТ «Черкасиобленерго») та повідомив про необхідність мого повернення до товариства (м. Черкаси, вул. Гоголя, 285). Беручи до уваги, що робочий день закінчився я інформував [PERSON], що мені необхідно близько 10 хв., щоб прибути до товариства. [PERSON] повідомив, що очікує мене у канцелярії ПАТ «Черкасиобленерго». Через вказаний проміжок часу я прибув у канцелярію товариства, де був у присутності [PERSON] та [PERSON] [PERSON] надав мені листа ФДМУ (Фонд державного майна України) та вказав на необхідність підготовки відповіді на зазначений лист з питання продажу товариством майна Корсунь-Шевченківської та Стеблівської ГЕС, при цьому, вказавши на комп 'ютер [PERSON] Додатково інформую, що у проміжок часу між дзвінком [PERSON] з вимогою з'явитися на роботу та моїм прибуттям до канцелярії товариства, я здійснив телефонний дзвінок до свого безпосереднього керівника [PERSON] (тел. [NUMBER]) та повідомив про мій виклик до товариства. Почавши, готувати на робочому місці [PERSON] проект відповіді на лист ФДМУ я інформував постійно присутнього у канцелярії [PERSON] про те, що наразі у відділі майнових та земельних відносин знаходиться запит Генеральної прокуратури та Національної поліції з порушеного питання з підготовленим уже значним обсягом документів за вказаними запитами. Додатково пояснюю, що з метою необхідності підготовки належної відповіді на запит та враховуючи, що запитом ФДМУ передбачалось надання документів до 08.02.18р. , -необхідно зателефонувати виконавцеві листа ФДМУ та узгодити ряд важливих питань. Моя пропозиція не знайшла у присутнього керівника позитивної підтримки. Підготувавши стислий проект відповіді, в силу відсутності у мене на руках необхідних матеріалів, я в тій же канцелярії роздрукував один аркуш проекту листа, який взяв [PERSON] для ознайомлення. Після ознайомлення з проектом листа, [PERSON] вказав на необхідність зазначення у листі товариства, що кошти від продажу Корсунь-Шевченківської та Стеблівської ГЕС були скеровані до ТОВ «Компанія Трейд-Актив». На що я інформував [PERSON], що не маю підстав для зазначення саме такої формації про ці кошти, оскільки у мене відсутні на руках цьому підтвердження, а також мені в цілому не відомо про рух таких коштів та про будь-які відносини з ТОВ «Компанія Трейд-Актив». Я зазначив, що з подібного питання слід порадитися з Головою правління ПАТ «Черкасиобленерго» [PERSON] та директором з правових, майнових та корпоративних відносин [PERSON] В цей час, до канцелярії зайшов Перший заступник Голови правління [PERSON] та запитав, на мою думку у [PERSON], в чому справи, після чого, - ознайомився із листом ФДМУ та відразу запропонував по телефону переговорити з виконавцем цього листа у ФДМУ, зважаючи на стислі строки надання інформації - запит 08 лютого і надати інформацію до 08 лютого. [PERSON] потім одягнув куртку, після чого я зрозумів, що мені також пора залишати канцелярію товариства. Виходивши із адміністративної будівлі, [PERSON] сказав мені не повертатись та не виправляти підготовлений проект відповіді. Після чого, [PERSON] через подвір'я товариства пішов до свого службового автомобіля, а я увімкнув двигун свого авто, яке припаркував поруч із виходом з адмінбудівлі. Через 1-2 хвилини з дверей адмінбудівлі вийшов Перший заступник Голови правління [PERSON], при цьому відразу, вказавши на несприятливі погодні умови та, побажавши один одному гарного вечора, я сів у власний автомобіль і залишив територію ПАТ «Черкасиобленерго». Службовий автомобіль [PERSON] виїхав з території підприємства перед моїм виїздом з інтервалом у 30-40 секунд. Коли канцелярію товариства залишила [PERSON] мені не відомо. Подальша кореспонденська доля проекту листа мені також невідома, оскільки я не бачив моменту його підписання Головою правління [PERSON] та реєстації..». 15 лютого 2018 року видано наказ №3-п/кз, за яким щодо [PERSON] застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Зазначає, що надання відповідей на листи Фонду державного майна України не входить до компетенції відділу майнових та земельних відносин, де [PERSON] є начальником. Згідно із посадовою інструкцією до обов'язків начальника відділу майнових та земельних відносин не належать питання взаємодії з Фондом державного майна України, а [PERSON] (на той час директор із загальних питань ПАТ «Черкасиобленерго») не був безпосереднім керівником [PERSON] Запитувана Фондом державного майна України в листі від 08.02.2018 року інформація ніяким чином не пов'язана з діяльністю відділу майнових та земельних відносин ПАТ «Черкасиобленерго». Крім того, представник позивача зазначив, що [PERSON] не заперечує факту своєї участі у підготовці проекту відповіді на запит Фонду, але за своїми функціональними обов»язками та правами не має можливості самостійно надавати до будь-яких юридичних чи фізосіб документи в паперовому вигляді, оскільки не є посадовою особою ПАТ, тому зазначення в оскаржуваному наказі відомостей про ненадання ним документів в паперовому вигляджі, що на думку відповідача, зумовило порушення ЗУ «Про акціонерні товариства» - є безпідставними та таким, що спростовується наявною діючою посадовою інструкцією (п.1.1). Також в наказі не вказано пункт інструкції, який він начебто порушив. Оскаржуваний наказ не містить відомостей про те, які та для кого негативні наслідки настави від учаті [PERSON] у підготовціі проекту відповіді. В судовому засіданні представник відповідача ПАТ «Черкасиобленерго» за довіреністю Новіцький Є.Ю. заперечував проти позовних вимог і просив відмовити у їх задоволенні. Крім того, представником відповідача за довіреністю [PERSON] подано письмовий відзив на позов, за яким також просить відмовити у задоволенні позову, вказавши, що на [PERSON] законно накладене дисциплінарне стягнення за неналежне виконання ним завдання Фонду державного майна України. Також головою правління ПАТ «Черкасиобленерго» [PERSON] подано заперечення на відповідь на відзив та письмові пояснення, за якими зазначено, що позивач вводить суд в оману; ставлення [PERSON] щодо виконання посадових обов»язків - є безвідповідальним та недбалим; обставини, на які посилається позивач, не мають відношення до даної справи; позивачем не надані докази в обґрунтування своєї позиції; до Фонду держмайна України позивачем [PERSON] було надано недостовірну інформацію, що призвело до підриву ділової репутації підприємства. Крім того, розділом 4 посадової інструкції в обов»язки позивача входить підготовка висновків щодо правових питань, які виникають у діяльності відділу. Відомостями, які необхідно було надати на запит, володів безпосередньо позивач. Саме, 08.02.2018р. директором [PERSON] було надано вказівку [PERSON] терміново підготувати проект відповіді і направити на електронну адресу Фонду. Отримавши запит, [PERSON] 08.02.2018р. о 18-11 надав стислу відповідь, не посилаючись на жодне джерело та ніяким чином не підтверджуючи викладену позицію. У зв»язку з невиконанням отриманої вказівки, а саме, - ненадання в повному обсязі запитувану інформацію та необхідних документів, голові правління було зроблено в телефонній розмові керівником ФДМ суворе попередження відносно недбалого керівництва та неспроможності організувати належну та якісну роботу персоналу. Вважає поведінку позивача як недбале виконання своїх обов»язків та халатне виконання доручень керівництва, яке призвело до того, що підривається довіра не тільки до підприємства, а й до голови правління ПАТ «Черкасиобленерго», що впливає на корпоративний імідж підприємства. В судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що він працює першим заступником голови правління ПАТ «Черкасиобленерго». Графік роботи [PERSON] з 07-30 до 16-45. Керівником [PERSON] є директор [PERSON] Зазначив, що не може стверджувати, хто з керівників ПАТ міг давати вказівки [PERSON] для виконання завдання 08.02.2018р. 08.02.2018р. близько 17-25 він виходив зі свого кабінету зайшов в канцелярію, де були [PERSON], [PERSON] та [PERSON]. Зі слів [PERSON] йому стало відомо про наявність запиту з ФДМ і про те, що його викликав на роботу [PERSON], який заборонив [PERSON] йти до свого кабінету, який знаходиться в іншій будівлі поруч на території підприємства, сказавши, що і тут в канцелярії можна скласти відповідь. ФДМ працює до 18-00. [PERSON] сказав, що будемо завтра давати повну відповідь до Фонду. [PERSON] казав, що йому треба пройти до свого кабінету, де є всі необхідні матеріали, на що [PERSON] заперечив. З ним (свідком) ніхто текст відповіді не узгоджував, коли склав [PERSON] проект відповіді, то підпису голови правління на цій відповіді не було; на наявність дати та номеру, - він не звернув увагу. Коли виходили на вулицю, то він зрозумів, що відповідь буде направлена наступного дня. Між тим, 09.02.2018р. він дізнався, що відповідь була направлена ще 08.02.2018р. При цьому, в канцелярії він (свідок) знаходився близько 10хв., [PERSON] залишилась в канцелярії, коли вони всі пішли з приміщення. Йому ніхто не пропонував надати письмове пояснення по подіях, що мали місце 08.02.2018р. Свідок [PERSON] в судовому засіданні показав, що станом на 08.02.2018р. він працював на підприємстві «Черкасиобленерго» директором з загальних питань, а в березні 2018р. директором з інвестицій. 08.02.2018р. близько 17-00 він отримав телефонний дзвінок від голови правління ПАТ про наявність запиту з ФДМ. Запит він прочитав в канцелярії підприємства і пішов до юрвідділу щодо запиту, де йому повідомили, що цим займається [PERSON]. Кабінет [PERSON] був вже зачинений і на його дзвінок [PERSON] приїхав на роботу десь через 20хв. Будучи в канцелярії підприємства, [PERSON] було запропоновано пройти на своє робоче місце для надання інформації на запит, але він відмовився і сказав, що відповідь можна надати і в канцелярії і склав проект відповіді. Цей проект відповіді залишили в канцелярії і вони пішли на вулицю. Оскільки він не є компетентним щодо викладення інформації у проекті відповіді, то він нічого [PERSON] не диктував і не вказував, що треба зазначати. Крім того, до канцелярії заходив Михайлов, який знаходився декілька хвилин, а потім пішов. Про те, чи була віза на запиті, він не пам»ятає. Він особисто не накладав резолюцію на запиті щодо виконавця запиту. Близько 18-00 він та [PERSON] з [PERSON] знаходились на вулиці. Як направлялась відповідь, хто її підписував, йому не відомо. Наступного дня, 09.02.2018р. він написав пояснення щодо подій від 08.02.2018р. Зазначив, що його завданням було організувати виконання проекту відповіді. В судовому засіданні свідок [PERSON] пояснила, що працює зав.канцелярії ПАТ. 08.02.2018р. по електронній пошті з ФДМ вона отримала о 16-00 запит з негайним виконанням, зареєструвала. Голови правління не було; вона йому по «Вайберу» направила текст запиту, а паперовий запит залишився на столі. Близько 16-45, вийшовши на вулицю, їй зателефонував голова правління і сказав, що буде готуватись відповідь, а тому слід повернутися на робоче місце, що вона і зробила. Прийшов [PERSON], якому вона показала запит. Десь через 10хв. приїхав [PERSON], і за комп»ютом, що в канцелярії, - підготував проект відповіді. Ще були присутні [PERSON] та [PERSON]. Коли вони всі пішли, то вона подзвонила голові правління, доповіла про наявність відповіді, який згодом приїхав та підписав відповідь. Після цього вона пішла додому. [PERSON] зазначив, що йому не треба йти до свого кабінету, він і так може скласти проект відповіді. Крім того, додала, що коли проект відповіді був готовий, то [PERSON] і [PERSON] пішли на вулицю, а вона вийшла до туалету, а коли повернулась, то на столі вже лежала підписана головою правління відповідь. Підпис на відповіді не електронний, а рукописний, але вона особисто не бачила, як відповідь підписував голова правління. Відповідь вона відправила на електронну пошту Фонду. В судовому засіданні свідок [PERSON] показала, що вона 08.02.2018р. була у відрядженні. Близько 17-00 їй подзвонив [PERSON], який повідомив, що його викликають на роботу для підготовки відповіді на запит ФДМ. Вона погодилась з тим, щоб [PERSON] виконав запит, т.я. йому була відома вся інформація з питань, що у запиті. Наступного дня голова правління ПАТ запитав її про те, хто готував відповідь, яку 08.02.2018р. направили до ФДМ. Вона пояснила, що готував [PERSON]. Голова показав відповідь і сказав, що вона неповна, без документів і його викликають у Київ з-за неякісного листа. Також просив розібратись з цього приводу. Вона викликала [PERSON] і запропонувала йому скласти пояснення, що він і зробив. Потім вона усно переговорила з [PERSON], [PERSON]. При цьому, голова правління попросив лише розібратись, але не було від нього вказівки про проведення службової перевірки за фактом направлення відповіді 08.02.2018р. Відповідь дав [PERSON], а підписав її голова правління. Після розмов та отриманого пояснення від [PERSON], вона склала доповідну записку про необхідність притягнення його до дисциплінарної відповідальності за неповну відповідь. Цю доповідну вона 15.02.2018р. особисто передала голові правління і він на доповідній наклав резолюцію - в наказ на догану. Директор з управління персоналом 15.02.2018р. видав наказ про застосування дисциплінарного стягнення на [PERSON], але він перебував на лікарняному, тому лише 26.03.2018р. його з ним було ознайомлено. У доповідній записці вона не ставила дату складання, хоча склала її 09.02.2018р. Хто відбирав 12.02.2018р. письмові пояснення у [PERSON] та [PERSON], вона не знає. Вважає, що в даній ситуації необхідності проводити службову перевірку, не було. Крім того, показала, що вона погоджувала посадову інструкцію щодо начальника відділу [PERSON] і вона не передбачає положення про те, що [PERSON] підпорядкований [PERSON]. Вважає, що [PERSON] порушив п.6.1 посадової інструкції, оскільки повинен виконувати вказівки та розпорядження голови правління та її, як безпосереднього керівника. Заслухавши пояснення учасників справи, показання свідків, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають до задоволення за таких підстав: встановлено, що [PERSON], [INFO]. народження з 01.09.2011р. працює начальником відділу майнових та земельних відносин ПАТ «Черкасиобленерго» (наказ №252-п від 01.09.2011р., запис у трудовій книжці). Відповідно до даних пенсійного посвідчення серія [NUMBER] від 28.10.2014р., виданого Пенсійним фондом України, він отримує пенсію по інвалідності 2 група загального захворювання довічно. 08.02.2018р. о 16год. 00хв. (а.с.105) на електронну адресу канцелярії ПАТ «Черкасиобленерго» з Фонду державного майна України надійшов лист №10-17-2584 від 08.02.2018р. «Щодо відчуження майна ПАТ «Черкасиобленерго», який був зареєстрований під вхідним №1907 від 08.02.2018р. У листі-запиті з Фонду зазначено про термінове надання пояснення щодо порушених питань з відповідними підтверджуючими документами та про надання інформації до Фонду до 08.02.2018р. на електронну адресу з подальшим підтвердженням в паперовому вигляді. Відповідь на електронну адресу Фонду була направлена о 18год. 11хв. 08.02.2018р., що підтверджується скріншотом (а.с.104). Слід зазначити, що відповідачем до суду надано ксерокопію відповіді ПАТ «Черкасиобленерго» від 08.02.2018р. №1076/09-02 (а.с.113), яка як стверджує відповідач, фактично була направлена адресату. Між тим, оригіналу цієї відповіді, за клопотанням представника позивача та за ухвалою суду, що занесена до протоколу судового засідання, - надано не було. Крім того, на письмовий запит адвоката [PERSON] - представника позивача, від 18.04.2018р. №10-17-7736, Фондом держмайна України надано копію відповіді від 08.02.2018р. №1076/09-02, отриману на електронну пошту з ПАТ «Черкасиобленерго» (а.с.119), яка при візуальному огляді не відповідає ксерокопії відповіді (а.с. 113). Також, в судовому засіданні представником відповідача до суду було надано оригінал відповіді від 08.02.2018р. №1076/09-02 (а.с.224), копія якого посвідчена головуючим і долучена до справи, який при візуальному огляді не відповідає копіям відповідей (а.с.113, 119). Обставини щодо розбіжності відповіді (оригіналу), яка фактично була направлена до ФДМ 08.02.2018р., відповідачем обґрунтовані не були. Представником позивача до суду надано та досліджено відповідь ПАТ «Черкасиобленерго» від 09.02.2018р. №1162/09-03, яка отримана Фондом держмайна України 12.02.2018р. вх. 1371/04667 щодо інформації на запит від 08.02.2018р. №10-17/2584 з відповідними додатками. Відповідно до наказу №3-п/кз від 15.02.2018р. [PERSON] оголошено догану за порушення трудової дисципліни, а саме, - за недбале ставлення до виконання своїх посадових обов»язків, що призвело до надання на запит акціонера Товариства неповної відповіді без відповідних підтверджуючих документів; прийнято рішення не виплачувати йому змінну частину зарплати (заохочення) за результатами роботи за січень 2018р. Як зазначено, даний наказ винесено на підставі: доповідної записки директора з правових, майнових та корпоративних відносин [PERSON], письмових пояснень [PERSON] від 09.02.2018р. Також, у наказі зазначено, що 08.02.2018р. начальником відділу майнових та земельних відносин [PERSON] було підготовлено відповідь на лист Фонду державного майна України від 08.02.2018р. №10-17-2584 (вхідний №1907 від 08.02.2018р.) «Щодо відчуження майна ПАТ «Черкасиоблненерго». У вказаному листі наголошувалось на необхідності у стислі терміни надати на електронну адресу Фонду держмайна України інформацію та копії всіх наявних документів щодо проведення процедури відчуження нерухомого майна та обладнання ПАТ «Черкасиобленерго», з подальшим підтвердженням в паперовому вигляді. При підготовці відповіді [PERSON] вказав вибіркові, неповні відомості на запит ФДМ України, який є власником акцій ПАТ «Черкасиобленерго», й в подальшому не надав відповідні підтверджуючі документи в паперовому вигляді, чим порушив вимоги Закону України «Про акціонерні товариства». Крім того, наказ містить посилання на ст.ст. 147-149, ч.3 ст. 151 КЗпП України, п.п.3.1.1, 7.1- 7.3 Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників ПАТ «Черкасиобленерго», затверджених на конференції трудового колективу 25.09.2014р.; п.3.14 Додатку №2 до Положення про оплату праці (Додаток №3-1 до р.3 Колективного договору на 2014-2016роки) та п.6.1 посадової інструкції ПІ-01-022 начальника відділу майнових та земельних відносин ПАТ «Черкасиобленерго» від 30.11.2017р. Наказ №3-п/кз від 15.02.2018р. підписаний головою правління ПАТ «Черкасиобленерго» [PERSON] за погодженням з директором з правових, майнових та корпоративних відносин [PERSON], головою первинної профспілкової організації [PERSON] та ознайомлений з ним [PERSON] 26.03.2018р. Як вбачається з доповідної записки директора з правових, майнових та корпоративних відносин [PERSON], оригінал якої оглянуто під час розгляду справи, дата складання та номер відсутні, - голові правління ПАТ «Черкасиобленерго» доведено до відому про запит ФДМ України від 08.02.2018р. до ПАТ «Черкасиобленерго»; про те, що 08.02.2018р. директором із загальних питань [PERSON] було надано вказівку начальнику відділу [PERSON], терміново підготувати проект відповіді; про те, що нею ([PERSON].) в телефонному режимі надано вказівку начальнику відділу [PERSON] терміново підготувати відповідь за підписом голови правління [PERSON], надати запитувану інформацію та документи у повному обсязі до Фонду до 08.02.2018р. на адресу електронної пошти, з подальшим підтвердженням у паперовому вигляді. Крім того, зазначено, що начальником відділу [PERSON] не було виконано у повному обсязі вказівки керівництва, а саме, - не надано у повному обсязі запитувану Фондом інформацію та не надано запитувані копії документів; таке порушення трудової дисципліни [PERSON] призвело до надання неповної інформації та не надання підтверджуючих документів Фонду; просить вирішити питання про притягнення [PERSON] до дисциплінарної відповідальності. У додатку вказано: пояснення [PERSON] від 09.08.2017 (а.с.106). Крім того, встановлено, що вказана доповідна записка містить резолюцію голови правління ПАТ «Черкасиобленерго» від 15.02.2018р.: «[PERSON] Підготуйте наказ (догана)». В судовому засіданні оглянуто та досліджено оригінал пояснень [PERSON] на ім.»я голови правління ПАТ [PERSON] від 09.02.2018р. із наявною резолюцією такого змісту: «[PERSON], [PERSON] в наказ - догана. Підпис голови правління, дата 09.02.2018р.». Відповідно до посадової інструкції начальника відділу майнових та земельних відносин ПАТ «Черкасиобленерго» ПІ-01-022, з якою [PERSON] ознайомлений 19.01.2018р., - у своїй діяльності начальник відділу підпорядковується директору з правових, майнових та корпоративних відносин (на час виниклих правовідносин це [PERSON].). Розділом 4 визначено обов»язки начальника відділу, виконувати інші доручення, вказівки директора з правових, майнових та корпоративних відносин в межах цієї інструкції, виконувати разові службові доручення свого безпосереднього керівника. Відповідно до п.5.5 інструкції, начальник відділу має право візувати документи із земельних та пов»язаних із ними питань. За порушення трудової дисципліни і невиконання вимог цієї інструкції начальник відділу несе дисциплінарну відповідальність відповідно до ст. 147 КЗпП. Рівень відповідальності визначається чинним законодавством України та Правилами внутрішнього трудового розпорядку (п.п.6.1, 6.3). Крім того, встановлено, що [PERSON] починаючи з 16.02.2018р. по 23.03.2018р. включно перебував на лікарняному, що підтверджується даними листків непрацездатності №№745209, 745617, 552321. Відповідно до п.3.1.1 Правил внутрішнього трудового розпорядку для працівників ПАТ «Черкасиобленерго», ухвалені на конференції трудового колективу ПАТ від 25.09.2014р., - працівники зобов»язані виконувати своєчасно та в повному обсязі робочі завдання (функціональні обов»язки), визначені посадовими інструкціями, кваліфікаційними характеристиками, забезпечувати належну якість виконуваних робіт та виготовлюваної продукції; неухильно дотримуватись правил трудової дисципліни, вчасно і точно виконувати розпорядження адміністрації, які не суперечать чинному законодавству, використовувати весь робочий час для продуктивної праці, утримуватись від дій, що перешкоджають іншим працівникам виконувати їхні трудові обов»язки. Пунктом 7 Правил передбачена відповідальність за порушення трудової дисципліни, зокрема, - належне виконання працівником трудових обов»язків, передбачених посадовою інструкцією, розпорядчими та іншими нормативними документами товариства; виконання розпоряджень керівників: своєчасне, якісне і в повному обсязі, якщо ці розпорядження відносяться до переліку функцій даного працівника; дотримання працівником вимог чинного в товаристві Колективного договору та даних Правил; дотримання працівником вимог наказів, положень, інструкцій та інших нормативних документів, що діють в товаристві; дотримання працівником режиму робочого часу тощо. Порушення трудової дисципліни, тобто невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов»язків, тягне застосування заходів дисциплінарного впливу, а також застосування інших заходів, передбачених чинним законодавством. За порушення трудової дисципліни роботодавець застосовує дисциплінарні стягнення: догана, звільнення (п.п.7.2, 7.3). Як передбачено п.7.5 Правил, до застосування стягнення від порушника трудової дисципліни повинні бути витребувані пояснення в письмовій формі. Відмова працівника дати пояснення не може бути перешкодою для застосування стягнення. Дисциплінарні стягнення застосовуються адміністрацією безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не враховуючи часу хвороби працівника або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Наказ про застосування дисциплінарного стягнення з зазначенням мотивів його застосування оголошується працівникові, на якого накладається стягнення під підпис (п.7.7 Правил). На час спірних правовідносин на підприємстві діяв Колективний договір на 2014-2016 роки, ухвалений на конференції трудового колективу ПАТ «Черкасиобленерго» 23.04.2014р., відповідно до п.1.10 цього договору. Розділ 5 Колективного договору визначає норми щодо трудових відносин, режиму праці та відпочинку. Відповідно до наказу №39-п/кз від 29.12.2017р «Про зміну графіка роботи» ПАТ «Черкасиобленерго», - встановлено з 02 січня 2018 року по 31 грудня 2018р., зокрема, - [PERSON] - начальнику відділу майнових та земельних відносин з дотриманням норми тривалості робочого часу для працівників ПАТ на 2018 рік при п»ятиденному робочому тижні з двома вихідними днями у суботу та неділю, наступний графік роботи: початок робочого дня з 08год.00хв., перерва для відпочинку і харчування : початок - 12год.30хв, закінчення - 13год.00хв.; закінчення робочого дня (крім п»ятниці) - 16год. 45хв., закінчення робочого дня у п»ятницю - 15год. 45хв.; закінчення робочого дня у п»ятницю - період з 01.06.2018р. по 14.09.2018р. (включно) - 15год.00хв., закінчення робочого дня у п»ятницю 21.09.2018р. - 15год. 30хв. З даним наказом ознайомлений і [PERSON], про що свідчить його підпис. Відповідно до ст. 55 Конституції України та ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Способи захисту визначені ст. 16 ЦК України. Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч. ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст.78 ЦПК України). Одним із видів юридичної відповідальності є дисциплінарна відповідальність. У сфері використання найманої праці вона полягає в обов'язку працівника, який вчинив дисциплінарний проступок, давати звіт перед роботодавцем за свої протиправні винні дії та понести дисциплінарні стягнення, передбачені нормами трудового права. Під вчиненням дисциплінарного проступку мається на увазі невиконання чи неналежне виконання працівником з його вини обов'язків, покладених на нього законодавством, колективним договором, трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку, якщо за ці діяння не передбачається кримінальна відповідальність. Дисциплінарна відповідальність, як і будь-яка інша юридична відповідальність, має примусовий характер. Він полягає в тому, що стосовно працівника, який вчинив дисциплінарний проступок, роботодавцем можуть уживатися заходи примусового впливу, примусова санкція, яка спричиняє для порушника певні негативні наслідки. Заходи дисциплінарного стягнення, що застосовуються до деяких працівників, які несумлінно виконують свої трудові обов'язки, зазначено у статті 147 КЗпП. Відповідно до статті 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2)звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення. Догана є дисциплінарним заходом особистого немайнового характеру. Це стягнення полягає у негативній оцінці і засудженні поведінки працівника в трудовому колективі. Такий моральний осуд покликаний спонукати працівника надалі належно виконувати свої трудові обов'язки. Тобто догана - захід дисциплінарного впливу морально-психологічного характеру, що містить негативну оцінку конкретних дій працівника і виконує оцінювальний, попереджувальний і мотиваційний вплив на нього. Догана, на відміну від інших видів дисциплінарного стягнення, зокрема звільнення, є найбільш універсальним і може застосовуватися до будь-якої категорії працівників. Дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника (ст. 147-1 КЗпП). На підприємстві право прийняття та звільнення працівників надається керівникові відповідно до статуту підприємства та укладеного з ним трудового договору (контракту). А це означає, що керівник підприємства завжди має право застосовувати дисциплінарне стягнення до будь-якого працівника цього підприємства, який вчинив дисциплінарний проступок. Дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку (ст. 148 КЗпП). Як передбачено статтею 149 КЗпП України, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (ст. 150 КЗпП). Застосування догани вимагає від роботодавця чіткого дотримання загального порядку застосування дисциплінарних стягнень, встановленого законодавством. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов'язків, закріплених нормами трудового права, зокрема: КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Особливе значення при визначенні діяння працівника як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини працівника, під якою розуміється певне психічне ставлення особи до своїх протиправних дій і їх шкідливих наслідків. Вина може виступати як умисел чи необережність. Незалежно від форми вини обов'язковим її елементом є усвідомлення особою протиправності свого діяння. Дисциплінарним проступком визнаються діяння, що пов'язуються з невиконанням чи неналежним виконанням працівником своїх обов'язків без поважних причин. Трудові обов'язки працівника можуть визначатися законодавством, колективним, трудовим договором, іншими локальними та індивідуальними актами, в т.ч. у посадових інструкціях, документах, які визначають порядок виконаної роботи. У трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості. Тобто не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов'язаний сам доводити свою невинуватість. Дисциплінарним проступком визнається невиконання саме трудових обов'язків. Працівника не можна притягнути до дисциплінарної відповідальності, якщо він не порушив своїх трудових обов'язків. Порушення трудової дисципліни вважається таким за умови, що воно сталося в робочий час. Застосування такого виду дисциплінарного стягнення, як догана до загального кола працівників здійснюється без погодження з виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником). В даному випадку, хоч наказ про застосування дисциплінарного стягнення погоджено з головою профспілкової організації, судом встановлено, що [PERSON] не є членом виборного профспілкового органу ПАТ «Черкасиобленерго». Перед тим як ухвалювати рішення про застосування до працівника догани, роботодавець має провести розслідування та зібрати достатньо доказів, які б свідчили про факт вчинення працівником дисциплінарного проступку. Догана оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. В наказі обов'язково має бути посилання на відповідний документ, який порушив працівник, зокрема, - пункт, розділ, статтю відповідного акту, інструкції. Таким чином, з»ясувавши обставини справи та дослідивши наявні докази, суд вважає, що відповідачем не доведено факту вчинення 08.02.2018р. дисциплінарного проступку [PERSON], наявності вини та причинного зв»язку. Жодним чином не доведено наявність будь-яких негативних наслідків, які настали для підприємства чи голови правління ПАТ «Черкасиобленерго». Слід також звернути увагу й на порушення, які були допущені роботодавцем при дотриманні процедури притягнення особи до дисциплінарної відповідальності. Так, встановлено, що запит з Фонду держмайна України надійшов до ПАТ «Черкасиобленерго» по електронній пошті о 16год. 00хв. За наказом по підприємству [PERSON] визначено робочий час, в т.ч. 08.02.2018р. (четверг) до 16год. 45хв. Вже після закінчення робочого часу, близько 17год. 30хв. - 17год. 45хв., коли він займався своїми справами, йому у телефонному режимі було повідомлено про необхідність повернутися на роботу, що він і зробив. Дані обставини не заперечуються відповідачем та підтверджені показаннями свідків, що допитані в судовому засіданні. Повернувшись на роботу, йому було повідомлено про необхідність виконання запиту №10-17-2584, отриманого 08.02.2018р. о 16-00 з Фонду держмайна України. Між тим, враховуючи доводи відповідача про те, що виконання цього запиту було терміновим, запит з 16год. 00хв. не був переданий на виконання в межах робочого часу підприємства виконавцеві, зокрема й, - [PERSON], якщо виконання цього запиту входило у його компетенцію та відповідало повноваженням, визначеним у посадовій інструкції. На думку суду, виконання запиту Фонду держмайна України відбулося поза межами робочого часу [PERSON], а підприємством не було забезпечено належне та своєчасне його виконання саме у робочий час. Доводи відповідача про те, що графік робочого часу [PERSON] ненормований, а тому в будь-який час він повинен виконувати вказівки керівництва, в т.ч. повинен був виконати запит від 08.02.2018р., - спростовуються даними наказу №39-п/кз від 29.12.2017р. щодо встановленого графіку роботи. Також є безпідставним посилання відповідача на те, що [PERSON] працював на підприємстві за ненормованим графіком роботи, як передбачено у п.5 Переліку професій і посад працівників, яким надається щорічна додаткова відпустка за ненормований робочий час (Додаток №5-3 до р.5 Колективного договору на 2014-2016 роки), оскільки не було надано належних доказів про те, що протягом часу дії цього Колективного договору, часу перебування [PERSON] на посаді начальника відділу, в т.ч. на час розгляду даної справи, - йому надавалась така додаткова відпустка. Крім того, як зазначалось вище, відповідачем до суду надано два різні екземпляри відповіді від 08.02.2018р. за №1076/09-02, одну з яких ПАТ «Черкасиобленерго» на виконання запиту направило на електронну адресу ФДМ України о 18год. 11хв. При цьому, до суду відповідачем не надано оригіналу відповіді, яка фактично була отримана Фондом держмайна України, і яку надано представником позивача, що ставить під сумнів правдивість доводів відповідача. Також, оцінюючи надані відповідачем докази, зокрема, - доповідну записку директора [PERSON], слід зазначити, що вона не містить дати складання, номеру. Крім того, у додатку до цієї записки зазначено: «Пояснення [PERSON] від 09.08.2017р.», що жодним чином не відноситься до спірних правовідносин та наказу №3-п/кз від 15.02.2018р. Слід також звернути увагу, що у доповідній записці директором [PERSON] зазначено про те, що [PERSON] повинен був підготувати проект відповіді. Та відповідь, що була отримана Фондом держмайна України (надана лише ксерокопія), підписана головою правління ПАТ «Черкасиобленерго» [PERSON] Сам по собі факт того, що голова правління відповідь від 08.02.2018р. за №1076/09-02 підписав і вона була направлена до Фонду і отримана, - свідчить про те, що він із викладеним в ній змістом погодився. Отже, як на думку суду, [PERSON] не може нести дисциплінарну відповідальність за підготовку проекту відповіді, навіть, якщо вважати, що він був належним виконавцем у робочий час. Посилання відповідача на те, що перед прийняттям рішення про застосування дисциплінарного стягнення на [PERSON] була проведена перевірка, зокрема, - відібрані та надані письмові пояснення [PERSON] від 12.02.2018р., [PERSON] від 12.02.2018р., [PERSON] від 02.05.2018р., - не знайшли свого підтвердження і не можуть вважатись належними та допустимими доказами, оскільки на них відсутнє посилання у доповідній записці та у спірному наказі від 15.02.2018р. Крім того, свідок [PERSON]. показала, що вона мала лише усну розмову з [PERSON] та [PERSON]. Оскільки службове розслідування не проводилось, то й не відбирались від них письмові пояснення. Також, не знайшли свого підтвердження доводи відповідача про те, що [PERSON] визнав факт вчинення ним дисциплінарного проступку, оскільки він визнав лише факт своєї участі у підготовці 08.02.2018р. проекту відповіді у неробочий час, а така обставина не діє підстав для притягнення працівника підприємства до дисциплінарної відповідальності. Отже, сукупність всіх встановлених судом обставин та доказів, не дає підстав вважати наказ від 15.02.2018р. №3-п/кз законним та обґрунтованим. Таким чином, позовні вимоги слід задовольнити, а саме, - визнати незаконним та скасувати наказ Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» від 15 лютого 2018 року №3-п/кз «Про застосування дисциплінарного стягнення», яким оголошено [PERSON] - начальнику відділу майнових та земельних відносин, - догану. При подачі позову позивач [PERSON] звільнений від сплати судового збору на підставі ст.5 ч.1 п.9 ЗУ «Про судовий збір», що підтверджується даними пенсійного посвідчення серія [NUMBER] від 28.10.2014р., виданого Пенсійним фондом України, він отримує пенсію по інвалідності 2 група загального захворювання довічно. Отже, враховуючи норми ст. 141 ЦПК України, слід з відповідача в дохід держави стягнути судовий збір в розмірі 704грн. 80коп. Крім того, як передбачено статтею 137 ЦПК України, витрати, пов'язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов'язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов'язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Представником позивача [PERSON] по даній справі є адвокат [PERSON], який діє на підставі договору про надання юридичних послуг від 02.04.2018р. між ТОВ «Юридична компанія «Доступний адвокат» та [PERSON], довіреності від 02.04.2017р., виданої ТОВ «Юридична компанія «Доступний адвокат» та [PERSON], ордеру серія ЧК №65177 від 05.04.2018р. та від 18.04.2018р. серія ЧК №65184. Відповідно до розрахунку витрат на правничу допомогу по даній справі, вартість послуг становить 42069грн. 90коп. Дані витрати підтверджуються актом про прийняття-передачі виконаних робіт від 05.07.2018р. та рахунком на оплату №17 від 05.07.2018р., з врахуванням орієнтовного розрахунку, що був поданий при подачі позову від 05.04.2018р. Також, судом враховано категорію справи, обсяг наданих адвокатом послуг, час, який витрачено адвокатом на виконання відповідних робіт. Жодних клопотань від відповідача щодо зменшення розміру витрат на правничу допомогу, до суду не надано, а тому до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає сума 42069грн. 90коп. На думку суду, визначений розмір є обґрунтованим та доведеним. На підставі викладеного та,

Outcome: approved