Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в якому, просить визначити ідеальні частки співвласників [PERSON] та [PERSON] у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку, кадастровий номер 6325183504:00:001:0298, загальною площею 0,25 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: [ADDRESS] , у розмірі по 1/2 частині у кожного, а також визнати за позивачем право власності на 1/3 частину вказаної земельної ділянки після смерті її батька [PERSON] , померлого [INFO] . Свої позовні вимоги мотивує тим, що після смерті її батька [PERSON] відкрилась спадщина на усе належне йому майно. До складу спадкового майна входять: Ѕ частина житлового будинку [ADDRESS] , а також земельна ділянка, на якій розташоване вказане домоволодіння, яка належала спадкодавцю разом з відповідачем [PERSON] на праві спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно, індексний номер 40843206, виданого реєстраційною службою Харківського районного управління юстиції Харківської області 17 липня 2015 року. Спадкоємцями після померлого [PERSON] є його дружина [PERSON] , яка відмовилась від своєї долі у спадщині на користь позивача, а також його діти [PERSON] та [PERSON] , які є сторонами по справі. Позивач та її рідний брат [PERSON] оформили свої спадкові права на частину житлового будинку [ADDRESS] , що залишилась після смерті [PERSON] , відповідно на 1/3 частину за позивачкою, на 1/6 частину - за [PERSON] . При цьому на даний час вони не можуть оформити право власності у порядку спадкування за законом на частину земельної ділянки, на якій розташоване вказане домоволодіння та яка на праві спільної сумісної власності належала [PERSON] , оскільки вказана частка не була виділена, у зв`язку з чим нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 03 жовтня 2019 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати у порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. 24 жовтня 2019 року до суду звернувся [PERSON] із зустрічної позовною заявою до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в якій просив визначити ідеальні частки співвласників [PERSON] та [PERSON] у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку, кадастровий номер 6325183504:00:001:0298, загальною площею 0,25 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: [ADDRESS] , у розмірі по 1/2 частині у кожного, а також визнати за ним право власності на 1/6 частину земельної ділянки, розташованої за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 0,25 га, кадастровий номер 6325183504:00:001:0298, з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), в порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] . Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 25 жовтня 2019 року за клопотанням позивача [PERSON] витребувано докази.\~ Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 29 листопада 2019 року було прийнято до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов [PERSON] , за наслідками підготовчого судового засідання справу було призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, надала до канцелярії суду заяву, в якій зазначила, що позов підтримує та не заперечує проти задоволення зустрічного позову, а також просить розглядати справу без її участі. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, надав до канцелярії суду заяву, в якій зазначив, що свій позов підтримує та не заперечує проти задоволення позову [PERSON] , а також просить розглядати справу без його участі. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надала до канцелярії суду заяву, в якій зазначила, що не заперечує проти задоволення позову [PERSON] та зустрічного позову [PERSON] , а також просить розглядати справу без її участі. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, надала до канцелярії суду заяву, в якій зазначила, що не заперечує проти задоволення позову [PERSON] та зустрічного позову [PERSON] , а також просить розглядати справу без її участі. Враховуючи, що у підготовче судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України\~фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. З матеріалів справи вбачається, що [INFO] помер [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 09 лютого 2017 року. Спадкоємцями за законом після смерті [PERSON] є його дружина - відповідач [PERSON] та його діти позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] . У матеріалах спадкової справи № 563/2017 міститься заява [PERSON] про те, що вона відмовляється від усього спадкового майна, що лишилося після смерті її чоловіка [PERSON] , на користь своєї дочки [PERSON] . Як вбачається з рішення Харківського районного суду Харківської області від 18 лютого 2011 року за [PERSON] та [PERSON] було визнано право власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] по Ѕ частині за кожним у порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно, індексний номер 40843206 від 17 липня 2015 року [PERSON] на [PERSON] на праві приватної спільної сумісної власності належить земельна ділянка, розташована за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 6325183504:00:001:0298 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) площею 0, 25 га. Таким чином, після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, зокрема на Ѕ частину житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , та на частину земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, розташовану за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 6325183504:00:001:0298. З матеріалів спадкової справи № 563/2017 встановлено, що позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] після смерті батька [PERSON] звернулись до Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області із заявами про прийняття спадщини за законом. Державним нотаріусом Ольховською Л.М. 03 жовтня 2018 року були видані свідоцтва про право на спадщину: [PERSON] на 2/6 частини, а [PERSON] на 1/6 частину у праві спільної власності житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] . При цьому, державний нотаріус Ольховська Л.М. постановою від 17 вересня 2019 року відмовила [PERSON] та [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку, оскільки арифметична частина вказаної земельної ділянки, що належала померлому [PERSON] , виділена не була. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, прийшов до висновку про повне задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Відповідно до вимог\~ст.4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до\~ст. 368 ЦК України\~спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них є спільною сумісною власністю. Зі змісту\~статті 89 Земельного кодексу України\~у спільній сумісній власності перебувають земельні ділянки співвласників жилого будинку. Володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою спільної сумісної власності здійснюється за договором або законом. Співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або виділення з неї окремої частини. Відповідно до ч. 2\~ст. 369 ЦК України\~розпорядження майном, що є у спільній сумісній власності здійснюється за згодою всіх співвласників, а відповідно до\~ст. 361 ЦК України\~розпорядження часткою у праві спільної власності співвласником може здійснюватися самостійно. Таким чином, для здійснення права розпорядження часткою, в тому числі і для передачі права власності, необхідно, щоб частка в праві спільної власності була визначена. Аналогічно, щоб оформити перехід права власності до спадкоємця, частка спадкодавця має бути визначена. Згідно зі\~ст.\~370\~ЦК України частки кожного з співвласників у праві спільної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Крім того, згідно з п. 4\~ст. 120 Земельного кодексу України\~у разі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду кількома особами право власності на земельну ділянку визначається пропорційно до часток осіб у праві власності на жилий будинок, будівлю, споруду. Пленум Верховного Суду України у п. 21\~постанови № 7 від 16 квітня 2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ»\~роз`яснив, що якщо до вирішення судом спору між співвласниками жилого будинку розмір часток у спільній власності на земельну ділянку, на якій розташовані будинок, господарські будівлі та споруди, не визначався або вона перебувала у користуванні співвласників і ними не було досягнуто угоди про порядок користування нею, суду при визначенні частини спільної ділянки, право на користування якою має позивач (позивачі), слід виходити з розміру його (їх) частки у вартості будинку, господарських будівель та споруд на час перетворення спільної сумісної власності на спільну часткову чи на час виникнення останньої. Судом встановлено, що на земельній ділянці, розташованій за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 6325183504:00:001:0298, зведений житловий будинок, у праві власності на який співвласникам [PERSON] та [PERSON] належали однакові за розміром частки. Виходячи з наведеної вище норми\~Земельного кодексу України\~право власності померлого на дану земельну ділянку має визначатися пропорційно його частці у праві власності на будинок. В абзаці 5 п. 3.4 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», роз`яснено, що, - «У разі відмови нотаріуса видати свідоцтво про право на спадщину спадкоємці учасника спільної сумісної власності мають право звернутися з позовом про визначення частки майна, належної померлому на праві спільної сумісної власності». Таким чином, суд вважає за необхідне визначити ідеальні частки співвласників [PERSON] та [PERSON] у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку, кадастровий номер 6325183504:00:001:0298, загальною площею 0,25 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: [ADDRESS] , у розмірі по 1/2 частині у кожного з них. Відповідно до ч. 1.\~ст. 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У відповідності до ч. 1\~ст. 1217 ЦК України\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з ч. 1\~ст. 1218 ЦК України\~до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно\~з ст. 1223 ЦК України\~право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у\~статтях 1261 - 1265 цього Кодексу\~(спадкоємці за законом). Відповідно до положень\~ст.1258 ЦК України\~спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених\~статтею 1259 цього Кодексу. У відповідності до\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Прийнята спадщина визнається власністю спадкоємця з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1, 2\~ст. 1225 ЦК України\~право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. Згідно\~ст. 1226 ЦК України\~частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. Відповідно до ч. 5\~ст. 1268 ЦК України\~незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. На підставі ст.ст.12,81,82 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Відповідно до\~ст.89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не має для суду встановленої сили. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Як слідує з постанови державного нотаріуса Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Ольховської Л.М. від 17 вересня 2019 року, позивачу за первісним позовом [PERSON] та позивачу за зустрічним позовом [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку, розташовану за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 6325183504:00:001:0298, оскільки арифметична частина вказаної земельної ділянки, що належала померлому [PERSON] , виділена не була. Судом визначено, що частка померлого [PERSON] у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку, розташовану за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 6325183504:00:001:0298, становить Ѕ. Вказані вище обставини учасниками процесу не оспорюються та не заперечуються, а тому у відповідності до вимог ст.ст.76, 229 ЦПК України\~дані докази визнаються судом належними, допустимими та достовірними. Відповідно до ст.1 першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположними свобод фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. У той же час право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, зокрема, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою (ч.2 ст.382, ст.392 ЦК України). Оскільки у даному випадку питання про право на спадщину не може бути вирішено у нотаріальному порядку шляхом видачі свідоцтва про право на спадщину, тому це питання повинно бути вирішено у судовому порядку шляхом визнання права власності на вищевказане спадкове майно за позивачами у порядку спадкування за законом. Як встановлено з матеріалів спадкової справи, спадкоємцями після померлого [PERSON] є [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . При цьому [PERSON] відмовилась від своєї долі у спадщині на користь [PERSON] . Після чого позивачем за первісним позовом [PERSON] було успадковано 2/6 частини, а позивачем за зустрічним позовом [PERSON] відповідно - 1/6 частину у праві спільної власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами за адресою: [ADDRESS] після смерті [PERSON] . Приймаючи до уваги вищенаведене, враховуючи розмір частин, успадкованих [PERSON] та [PERSON] у праві спільної власності на житловий будинок, що розташований на спірній земельній ділянці, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] щодо визнання за нею право власності на 1/3 частину земельної ділянки, розташованої за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 0,25 га, кадастровий номер 6325183504:00:001:0298, а також зустрічні позовні вимоги [PERSON] щодо визнання за ним права власності на 1/6 частину земельної ділянки, розташованої за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 0,25 га, кадастровий номер 6325183504:00:001:0298,\~у порядку спадкування за законом після смерті батька [PERSON] , померлого [INFO] , є законними та обґрунтованими і, відповідно такими, що підлягають задоволенню. Висновки суду узгоджуються із зібраними у справі доказами і не суперечать вимогам законодавства. У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України суд вважає за доцільне залишити судові витрати за позивачами. На підставі наведеного та

Outcome: approved