Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до Києво-Святошинського районного суду Київської області з даним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що вона проживає у 2 кімнатній квартирі [ADDRESS]. Затоплення сталося з вини відповідача [PERSON], по причині обриву гнучкого шлангу під умивальником, що підтверджується доданим до заяви актом комісії житлово-експлуатаційної організації. Внаслідок затоплення були пошкоджені стеля, підлога, ламінат, двірна коробка, шпалери в кімнатах, у зв'язку з чим вона потребує ремонту, вартість якого за висновком спеціалістів складає 183 788,00 грн., що підтверджується доданим до заяви дефектним актом від 24/05/2017 року. На обстеження квартири [PERSON] запрошувався за 3 дні, що підтверджується квитанцією з Укрпошти від 13/05/2017. На обстеження він не 'явився. Крім майнової школи позивачу було заподіяно також і моральну шкоду, яку вона оцінює 10 000 грн. Вона полягає у душевних стражданнях, яких позивач зазнала у зв'язку із знищенням і пошкодженням її майна, добровільно відшкодувати завдану шкоду відповідач відмовився, хоча претензію йому було вислано 22/06/2017 та потім передано орендарям його квартири особисто в руки за адресою [ADDRESS], які до сих пір там мешкають. Тому позивач просила стягнути з [PERSON] на її користь майнову шкоду в сумі 183 788,00 грн. і моральну шкоду в сумі 10 000 грн., завдану внаслідок затоплення квартири. Стягнути з відповідача на мою користь судові витрати. Представник відповідача подав до суду відзив, згідно якого просив відмовити в позові в повному обсязі. В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача проти вимог позову заперечував та просив в позові відмовити. Треті особи в судове засідання не з'явились, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Суд, заслухавши пояснення сторін по справі, дослідивши матеріали справи та зібрані в ній письмові докази, приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню виходячи з наступного. Як встановлено в судовому засіданні, на підставі договору купівлі-продажу квартири від 28 січня 2010 року, позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS]. 05 травня 2017 року Комісією в складі був складений акт № 12, про те що 01.05.2017 приблизно 4:30 год з кв. № 11 в ванній кімнаті обірвало під умивальником гибкий шланг. Згідно даного акту комісія прийшла до висновку, що залиття квартири № 8 трапилося з вини вище розташованої квартири № 11. Згідно звіту Про незалежну оцінку вартості матеріального /майнового/ збитку завданого власнику майна, яке зазнало пошкоджень і знаходиться за адресою: [ADDRESS], від 24 травня 2017 року, вбачається що вартість матеріального збитку, завданого власнику майна, з врахуванням 20 % ПДВ на дату оцінки: 183 788,00 грн. Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна, власником квартири за адресою [ADDRESS], є відповідач по справі [PERSON]. 19 вересня 2016 року між [PERSON] та [PERSON] було укладено договір оренди житлового приміщення, за яким орендодавець здав, а орендар прийняв в користування житлове приміщення, що знаходяться за адресою [ADDRESS]. Відповідно до висновку судового експерта Лісниченко С.В. № 18182 від 05 жовтня 2018 вартість ремонтно-відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття квартири [ADDRESS], згідно даних візуально- інструментального обстеження, в цінах станом на 01.05.2017 року, становить 104683,20 (сто чотири тисячі шістсот вісімдесят три грн. 20 коп.) гривень. Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Аналогічні роз?яснення містяться в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» із змінами та доповненнями. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно до листа за вих. № 117 від 01.10.2017 ТОВ «ЗАРАЗ» на даний час не надає населенню послуги з управління багатоквартирним будинком [ADDRESS] та відповідно не має вказаної в ухвалі суду інформації. Відповідно до рішення виконавчого комітету Петропавлівсько-Борщагівської сільради Києво-Святошинського району Київської області № 41 від «24» лютого 2016 р. виконавцем житлово- комунальних послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території в селі Чайки Києво-Святошинського району Київської області по вул. В. Лобановського є TOB «ЗАРАЗ-7». Суд не вбачає правових підстав, для задоволення відповідного позову оскільки акт№ 12 від 05.05.2017 року складений з недотриманням вимог Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76. Так даний акт складений на бланку затвердженому директором ТОВ «Зараз», хоча виконавцем житлово-комунальних послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території в селі Чайки Києво-Святошинського району Київської області по вул. В. Лобановського є TOB «ЗАРАЗ-7». Крім того, в акті відсутні відомості щодо присутності зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної, що є обов'язковим. Також, в акті відсутній висновок щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, а тільки зазначено що залиття квартири № 8 трапилось з вини вище розташованої квартири № 11. В той же час, як вбачається з матеріалів справи відповідна квартира № 11 знаходилася в оренді у третьої особи по справі [PERSON] А тому суд приходить до висновку про відсутність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача матеріальної та моральної шкоди. Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Відповідно до ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. В силу ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об'єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв'язок у сукупності, з'ясувавши усі обставини справи, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про необхідність відмови у вимогах позову. Відповідно до ст.ст. 22, 1166, 1167 ЦК України, Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та

Outcome: dismissed