Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-15 00:00:00

Позивач - [PERSON] звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до Комунального некомерційного підприємства «Обласний клінічний фтизіопульмонологічний лікувально-діагностичний центр» Закарпатської обласної ради, про відшкодування завданої шкоди. В обґрунтування позову зазначив наступне: згідно зі свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] від 13.03.2019 року, позивач [PERSON] є власником автомобіля марки «SKODA», модель «KODIAQ», тип: легковий - загальний універсал - В, номер шасі: [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] . 21 березня 2020 року, здійснюючи поїздки по місту Ужгороду у особистих справах, він припаркував свій автомобіль на облаштованій стоянці біля адміністративної будівлі комунального некомерційного підприємства «Обласний клінічний фтизіопульмонологічний лікувально-діагностичний центр» Закарпатської обласної ради за адресою: м. Ужгород, вул. Нахімова, 4. Приблизно в проміжок часу з 14 год. 00 хв. по 14 год.15 хв. він вийшов з автомобіля та відійшовши на певну відстань до СТО «Debica» по вулиці Сільвая, буд. 32 для здійснення телефонного дзвінку, відчув характерний звук падіння дерева. В той момент візуально автомобіль не знаходився в полі зору [PERSON] . Однак, одразу повернувшись до місця знаходження свого транспортного засобу він виявив, що на автомобіль впало дерево, яке росло на прибудинковій території КНП «Обласний клінічний фтизіопульмонологічний лікувально-діагностичний центр» Закарпатської обласної ради. Не порушуючи стану речей були викликані відповідні служби, внаслідок чого слідчим СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області Бровдій А.В. 21.03.2020 року було складено протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення з фіксацією та детальним описом зазначеної події. Враховуючи ту обставину, що в даному конкретному випадку в діях відповідальних осіб апріорі відсутній склад кримінального правопорушення, а зазначена подія знаходиться в площині цивільно-правових відносин, позивачем обрано спосіб захисту своїх майнових прав саме в порядку цивільного судочинства. Згідно з даними звіту про оцінку вартості матеріального збитку, заподіяного ушкодженням транспортного засобу №03-23/03/20 від 23 березня 2020 року, складеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] (сертифікат №916/18 від 26.11.2018 року) вартість матеріальних збитків, заподіяних власнику автомобіля марки «SKODA», модель «KODIAQ», тип: легковий - загальний універсал - В, номер шасі: [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] , становить 156 590,39 (сто п`ятдесят шість тисяч п`ятсот дев`яносто гривень 39 коп.). На підставі вищенаведеного позивач просить суд стягнути з комунального некомерційного підприємства «Обласний клінічний фтизіопульмонологічний лікувально-діагностичний центр» Закарпатської обласної ради, код ЄДРПОУ 26098930, юридична адреса: 88014, м. Ужгород, вул. Нахімова, 4, на користь [PERSON] - паспорт № [NUMBER] , виданий 23.11.2018 року, унікальний номер запису в ЄДДР [NUMBER] , РНОКПП [NUMBER] (зареєстрований за адресою: [ADDRESS] ) 156 590.39 (сто п`ятдесят шість тисяч п`ятсот дев`яносто гривень 39 коп.) завданої матеріальної шкоди, суму судового збору в розмірі 1 565.90 грн., 1000.00 грн. витрат на проведення автотоварознавчої оцінки та понесені судові витрати на правову допомогу в розмірі 6 750.00 грн. У судове засідання 16.07.2020 року позивач та його представник не з`явилися, представник позивача надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, наполягаючии на їх задоволенні. У судове засідання представник Комунального некомерційного підприємства «Обласний клінічний фтизіопульмонологічний лікувально-діагностичний центр» Закарпатської обласної ради не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності. Суд, розглянувши справу в межах заявлених вимог, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, прийшов до наступного висновку. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до ч. 6 ст. 259 ЦПК України складання рішення суду було відкладено на строк не більш як п`ять днів, тому у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення, якою є 21.07.2020 року. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази та оцінивши їх у сукупності, судом встановлені наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що [PERSON] є власником автомобіля марки «SKODA», модель «KODIAQ», тип: легковий - загальний універсал-В, номер шасі: [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] , відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії [NUMBER] від 13.03.2019 року. Згідно з протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 21.03.2020 року за змістом заяви [PERSON] в період часу з 14 год. 05 хв. 21.03.2020 року по 14 год.15 хв. цього ж дня, на належний заявнику автомобіль, припаркований на облаштованій стоянці біля адміністративної будівлі комунального некомерційного підприємства «Обласний клінічний фтизіопульмонологічний лікувально-діагностичний центр» Закарпатської обласної ради за адресою: м. Ужгород, вул. Нахімова, 4, впало дерево, яке росло на прибудинковій території КНП «Обласний клінічний фтизіопульмонологічний лікувально-діагностичний центр» Закарпатської обласної ради. Відповідно до довідки начальника ВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області від 25.03.2020 року про результат проведення перевірки по зверненню [PERSON] , яке зареєстровано в ІТС ІПНП № 6279 від 21.03.2020 року, перевірку по матеріалах було припинено у зв`язку з відсутністю ознак кримінально караного діяння. За даними звіту про оцінку вартості матеріального збитку, заподіяної ушкодженням транспортного засобу № 03-23/03/20 від 23 березня 2020 року, складеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] (сертифікат №916/18 від 26.11.2018 року), вартість матеріальних збитків, заподіяних власнику автомобіля марки «SKODA», модель «KODIAQ», тип: легковий - загальний універсал - В, номер шасі: [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] , становить 156 590,39 (сто п`ятдесят шість тисяч п`ятсот дев`яносто гривень 39 коп.). Відповідно до ч. 3 ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства. Положеннями ч. 1 ст. 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Правові та організаційні засади озеленення населених пунктів, спрямовані на забезпечення сприятливих умов життєдіяльності людини визначені Правилами утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва,архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року №105. Правила є обов`язковими для виконання всіма установами, підприємствами, організаціями та громадянами, які займаються проектуванням, створенням, ремонтом і утриманням зелених насаджень, розташованих на територіях населених пунктів України (п. 1.3 Правил). У Правилах утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затвердженими наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 р. №105 закріплено визначення зелених насаджень Зелені насадження - деревна, чагарникова, квіткова та трав`яна рослинність природного і штучного походження на визначеній території населеного пункту. Зелені насадження загального користування - зелені насадження, які розташовані на території загальноміських і районних парків, спеціалізованих парків, парків культури та відпочинку; на територіях зоопарків та ботанічних садів, міських садів і садів житлових районів, міжквартальних або при групі житлових будинків; скверів, бульварів, насадження на схилах, набережних, лісопарків, лугопарків, гідропарків і інших, які мають вільний доступ для відпочинку. Також, у відповідності до Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затвердженими наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10.04.2006 року № 105, зокрема п. 5.2, балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами або може на конкурсних засадах залучати інші підприємства, установи, організації, використовуючи для цього кошти, передбачені власником об`єкта. Відповідно у п. 3.2 визначено, що до елементів благоустрою віднесено зелені насадження, зокрема зелені насадження уздовж вулиць і доріг, у парках,скверах і алеях, бульварах,садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. Відповідно до п.5.5. вказаних Правил, відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянках, які відведені під будівництво забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках їх власники або користувачі. Згідно відповіді Комунального некомерційного підприємства «Обласний Клінічний фтизіопульмонологічний лікувально-діагностичний центр» Закарпатської обласної ради, яка була надана на адвокатський запит [PERSON] , 14.07.2020 року № 252, повідомлено що КНП «Обласний Клінічний фтизіопульмонологічний лікувально-діагностичний центр» Закарпатської обласної ради, з Департаментом міського господарства Ужгородської міської ради не укладав, та є відповідальним за збереження зелених насаджень і належний їх догляд на його об`єктах. Пунктом 6.2 розділу 6 Правил утримання зелених насаджень, встановлений обов`язок балансоутримувачів проводити інвентаризацію та паспортизацію об`єктів благоустрою, брати участь у роботі комісії з обстеження зелених насаджень з метою їх знесення, тощо. Відповідно до п. 9.1. Правил для встановлення ступеня життєздатності деревних рослин балансоутримувачу необхідно провести діагностику стану зелених насаджень на основі діагностичних ознак планувати агротехніку догляду за зеленими насадженнями. Відповідно до п. 9.1.11 Правил під час догляду за деревами застосовують три види обрізання: формувальне, санітарне й омолоджувальне. Відповідно до п.9.1.11.2. Правил санітарне обрізання крони виконують, щоб позбутися старих, хворих, сухих і пошкоджених гілок, а також гілок, спрямованих всередину крони або зближених одна з одною. Обрізанню підлягають також пагони, що відходять від центрального стовбура вгору під гострим кутом, щоб уникнути їхнього обламування. Санітарне обрізання потрібно проводити щороку протягом вегетаційного періоду. Відповідно до п. 9.1.11.3. Правил під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева. Пунктом 9.1.12. Правил визначено, що аварійне дерево - це дерево, яке може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура,значної суховершинності, досягнення вікової межі. Відповідно до розділу 12 Правил, з метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюють їх загальні,часткові та позачергові огляди. Загальні огляди проводяться двічі на рік - навесні та восени. При загальному огляді обстежують усі елементи об`єктів благоустрою, а при частковому - лише окремі елементи. Позачергові огляди проводять після злив,ураганів,сильних вітрів, снігопадів, паводків тощо. Пунктом 2 статті 15 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» передбачено, що балансоутримувач забезпечує належне утримання та своєчасний ремонт об`єкта благоустрою власними силами, або може на конкурсних засадах залучати для цього інші підприємства, установи, організації. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів» зелені насадження є елементом благоустрою. Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що відповідальним за зелені насадження в місті є балансоутримувач вказаних об`єктів благоустрою, який зобов`язаний здійснювати інвентаризацію та паспортизацію зелених насаджень. Також балансоутримувач, зобов`язаний двічі на рік (навесні та восени) проводити загальний огляд усіх зелених насаджень. Виявивши аварійне дерево балансоутримувач повідомляє виконавчий орган місцевого самоврядування, який в свою чергу приймає рішення про видалення на підставі ордера. Безпосереднє видалення зелених насаджень проводить балансоутримувач. Відповідач в силу виконання своїх обов`язків мав виявити, що це дерево, може становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди, та що в нього є наявна гнила серцевина стовбура,або значна суховершинність, чи що воно досягло вікової межі. За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивачем надано належні та допустимі докази, які судом були дослідженні в ході розгляду справи, на підтвердження того, що власником (особою, яка зобов`язана утримувати майно, що їй належить) зелених насаджень є КНП «Обласний клінічний фтизіопульмонологічний лікувально-діагностичний центр» Закарпатської обласної ради. Отже, винними діями відповідача - комунального некомерційного підприємства «Обласний клінічний фтизіопульмонологічний лікувально-діагностичний центр» Закарпатської обласної ради, який не забезпечив належний догляд за зеленими насадженнями, внаслідок чого дерево впало та пошкодило автомобіль, позивачу спричинена матеріальна шкода, Згідно звіту про оцінку вартості матеріального збитку, заподіяного ушкодженням транспортного засобу №03-23/03/20 від 23 березня 2020 року, складеного суб`єктом оціночної діяльності [PERSON] (сертифікат №916/18 від 26.11.2018 року) вартість матеріальних збитків, заподіяних власнику автомобіля марки «SKODA», модель «KODIAQ», тип: легковий - загальний універсал - В, номер шасі: [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] становить 156 590.39 (сто п`ятдесят шість тисяч п`ятсот дев`яносто гривень 39 коп.). Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. В порядку ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст. 386 ЦК України, власник права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Шкода, завдана каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок непереборної сили, відшкодовується у випадках, встановлених законом. Шкода, завдана правомірними діями, відшкодовується у випадках, встановлених цим Кодексом та іншим законом. Згідно з ч. 2 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначаються відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Частиною 1 статті 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. З урахуванням вищезазначених правових положень, встановлених фактичних обставин справи і вищевказаних вимог позивача, суд приходить до висновку, що сума відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 156 590,39 гривень, завданої позивачеві підлягає стягненню з винної сторони в повному обсязі. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати по оплаті судового збору, з урахуванням висновків суду, суд присуджує з відповідача. Згідно ч. 2 ст. 141 ЦПК України, інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи (в тому числі витрати на правову допомогу) покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків, тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом 5 днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Згідно з ч. ч. 1 - 4, 6 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. На підтвердження розміру витрат на правничу допомогу адвоката, здійснених позивачем, ним надано договір про надання правової допомоги від 26.03.2020 року, відповідно до п. 3.1. замовник - [PERSON] сплачує виконавцю - адвокату Січка В.В. обумовлений гонорар, розрахунок суми гонорару за надану правничу допомогу, акт здачі-прийняття наданих правничих послуг від 26.03.2020 року, згідно якого загальна вартість наданих послуг складає 6 750,00 гривень, що також підтверджується квитанцією АТ «Укрексімбанк» від 24.03.2020 року № ПН 2078706, на суму 6 750,00 гривень та, акт здачі-прийняття наданих правничих послуг від 25.05.2020 року, згідно якого загальна вартість наданих послуг складає також 6 750,00 гривень, що також підтверджується квитанцією АТ «Ощадбанк» від 27.03.2020 року, квитанція № 1, на суму 6 750,00 гривень, що в загальному становить 13 500 гривень. Разом з тим, вартість наданих послуг і виконаних робіт, відповідає складності справи, часу, витраченого адвокатом на надання послуг та виконання вказаних робіт, обсягу наданих послуг та виконаних робіт, ціні позову та значення справи для позивача, в зв`язку з чим, суд дійшов висновку про їх співмірність, а також доведеність факту їх сплати. А отже, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на правничу допомогу в сумі 13 500,00 гривень. На думку суду, витрати позивача на проведення оцінки з визначення розміру завданих збитків в сумі 1 000 грн. 00 коп. слід віднести до витрат, пов`язаних із вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи (стаття 140 ЦПК України). Вказаний висновок суду обґрунтовується тим, що по-перше, вказані витрати не є витратами, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права в розумінні п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, адже для проведення відновлювального ремонту автомобіля не потрібно проводити оцінку збитків. По-друге, вказані витрати не є витратами, пов`язаними із проведенням експертизи чи залученням експерта, спеціаліста, адже звіт оцінювача не є експертним висновком, в той час як сам оцінювач в даному випадку не підпадає під ознаки експерта та спеціаліста (зокрема, оцінювач не здійснював допомогу у застосуванні будь-яких технічних засобів і не вказував, що він був обізнаний про відповідальність за завідомо неправдивий висновок). Разом з тим, вказані витрати були пов`язані із вчиненням позивачем дій, необхідних для розгляду справи в суді, адже такий звіт оцінювача був покладений судом в основу судового рішення за відсутності висновку судового експерта.

Outcome: partial