Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-03 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась в суд із позовом до відповідача [PERSON] про встановлення порядку користування торгово-офісним приміщенням, загальною площею 99,8 кв.м, яке знаходиться по [ADDRESS] , приміщення 6, виділивши їй в користування частину приміщення площею 49,9 кв.м., що рівноцінно її частці в праві спільної часткової власності. В обґрунтування вимог позивач вказує, що вона та відповідач є співвласниками, в рівних частках, кожен по Ѕ частки, торгово-офісного приміщення за №6, загальною площею 99,8 кв.м., що по [ADDRESS] . Відповідач здійснює підприємницьку діяльність за даною адресою та користується частиною нерухомого майна, власником якого є вона. На даний час, між ними не досягнуто згоди щодо користування спірним нерухомим майном. Посилаючись на наведене, просила задовольнити позов. Ухвалою судді від 02 жовтня 2018 року відкрито провадження у справі за правилами загального провадження та призначено підготовче судове засідання 01 листопада 2018 року на 10 год. 30 хв. 07 лютого 2020 року позивач [PERSON] подала заяву про уточнення позовних вимог, згідно з яких просила виділити в натурі майно, яке належить їй на праві спільної часткової власності, а саме Ѕ частину торгово-офісного приміщення 6 по [ADDRESS] , припинити право спільної часткової власності на вказане нерухоме майно та визнати право власності за нею на виділене в натурі нерухоме майно. Ухвалою суду від 04 березня 2019 року призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу. Проведення експертизи доручено експертам Тернопільського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. На вирішення експертів поставлено наступні запитання: 1.Чи можливий технічно і в яких варіантах реальний поділ приміщення за [ADDRESS] , в натурі між співвласниками [PERSON] та [PERSON] , частка кожного з яких у приміщенні складає Ѕ частина? 2.Якщо такий поділ неможливий, то які є варіанти поділу в частках близьких до ідеальних по Ѕ частки кожному із сторін, і який розмір компенсації співвласникові, частка якого після поділу буде меншою за його ідеальну частку? 3.Встановити вартість майна, виділеного в натурі? На час проведення експертизи провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 12 серпня 2019 року поновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 30 вересня 2019 року на 10 год. 04 листопада 2019 року ухвалою суду, яка занесена до протоколу судового засідання, закрито підготовче судове засідання у справі та призначено справу до судового розгляду по суті 19 листопада 2019 року на 14 год. 30 хв. В судовому засіданні представни позивача - адвокат Ізай Р.О. позов підтримала та просила задовольнити. Вказала, що позивач [PERSON] погоджується на варіант поділу згідно запропонованого експертом першого варіанту та готова здійснити компенсацію відповідачу за зменшення її частки торгівельно-офісного приміщення. Представник відповідач - адвокат Майка А.Б. заперечив щодо задоволення позову. Вважає, що для здійснення поділу спірного приміщення між сторонами необхідно здійснити перепланування, на яке не отримано дозвіл відповідних органів. Також зазначив, що [PERSON] не має фінансової можливості сплати позивачу компенсацію за збільшення її частки. Посилаючись на наведене, просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Судом встановлено, що [PERSON] є власником Ѕ частини торгово-офісного приміщення 6 по [ADDRESS] , що стверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрації права власності №20584810 від 16 квітня 2014 року та договором дарування, посвідченим приватним нотаріусом Тернопільського міського нотаріального округу Березій З.А., зареєстрованого в реєстрі за №1298. [PERSON] є власником Ѕ частини торгово-офісного приміщення 6 по [ADDRESS] , що стверджується договором дарування, посвідченим приватним нотаріусом Тернопільського міського нотаріального округу Березій З.А., зареєстрованого в реєстрі за №1298. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрації права власності №20584810 від 16 квітня 2014 року вбачається, що належне сторонам приміщення є торгово-офісним, загальною пл. 99,8 кв.м., належить їм на праві спільної часткової власності та складається із таких приміщень: 6-1 - торговий зал, площею 20,7 кв.м., 2 - торговий зал, площею 44,2 кв.м., 3 - коридор, площею 6,5 кв.м., 4 - кладова, площею 4,3 кв.м., 5 - коридор, площею 5,2 кв.м., 6-умивальник пл. 1,3 кв.м., 7 туалет, площею 2,4 кв.м., 8 - кабінет 16,4 кв.м. З технічного паспорту на громадський будинок, виданого ТОВ «Міське бюро технічної інвентаризації» вбачається, що загальна площа торгово-офісного приміщення по [ADDRESS] , приміщення 6 становить 99,7 кв.м. Вказане приміщення складається з: 1 - торговий зал, площею 20,7 кв.м., 2 - торговий зал, площею 44,2 кв.м., 3 - коридор, площею 6,5 кв.м., 4 - кладова, площею 4,3 кв.м., 5 - коридор, площею 5,2 кв.м., 7 туалет, площею 2,4 кв.м., 8 - кабінет 16,4 кв.м. Відповідно до висновку експерта за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи від 05 серпня 2019 року №388/19-22 встановлено, що враховуючи об`ємно-планувальне та конструктивне рішення спірного приміщення, його технічний стан і розмір часток співвласників, провести його розподіл в натурі у відповідності до ідеальних часток співвласників Ѕ до Ѕ з влаштуванням окремих входів можливо. Експертом запропоновано можливих два варіанти поділу в натурі по 1/2 частини торгівельно-офісних приміщень №6 в будинку [ADDRESS] , відповідно до ідеальних часток співвласників. По першому варіанту поділу торгівельно-офісних приміщень №6 в будинку [ADDRESS] відповідно до ідеальних часток між співвласниками, який наведено у Таблиці №5 та схематично зображено у Додатку №3 до Висновку: -для першого співвласника частка торгівельно-офісних приміщень №6 в будинку [ADDRESS] становить 48/100 долей по площі і 48/100 долі по вартості, що на 32 480 гривень менше від ідеальної частки; Першому із співвласників виділяються наступні приміщення: 1-торговий зал пл. 20,7 кв.м., 2а- торговий зал пл. 22,7 кв.м., 4 - кладова, пл.4,3 кв.м. -для другого співвласника частка торгівельно-офісних приміщень №6 в будинку [ADDRESS] становить 52/100 долей по площі і 52/100 долі по вартості, що на 32 480 гривень більше від ідеальної частки. Другому із співвласників виділяються наступні приміщення: 2б-торговий зал пл. 21,5 кв.м., 3 коридор пл. 6.5 кв.м., 5 коридор пл. 5.2 кв.м., 7 туалет пл. 2.4 кв.м., 8 кабінет пл. 16,4 кв.м. Даний варіант поділу передбачає виконання наступних ремонтно- будівельних робіт по розподілу торгівельно-офісних приміщень: -в приміщенні 2 влаштувати розділяючи перегородку розділивши дане приміщення на два окремих приміщення 2а та 2б; -між приміщеннями 3 та 4 демонтувати дверний блок та замурувати дверний проріз; -між приміщеннями 1 та 4 пробити дверний проріз та встановити дверний блок; -в приміщені 4 влаштувати туалет; -для входу в приміщення 2б демонтувати вікно та влаштувати вхідні засклені двері та віконний блок. Вартість частини торгівельно-офісних приміщень першого співвласника становить: 720 605 грн. Вартість частини торгівельно-офісних приміщень другого співвласника становить: 785 565 грн. По другому варіанту поділу торгівельно-офісних приміщень №6 в будинку [ADDRESS] відповідно до ідеальних часток між співвласниками, який наведений в Таблиці №6 та схематично зображений у Додатку №4 до висновку: -для першого співвласника частка торгівельно-офісних приміщень №6 в будинку [ADDRESS] становить 52/100 долей по площі і 52/100 долі по вартості, що на 37011 гривень більше від ідеальної частки; Першому із співвласників виділяються наступні приміщення: 1-торговий зал пл. 20,7 кв.м., 2а- торговий зал пл. 25,2 кв.м., 4 - кладова, пл. 4.3 кв.м., 3а коридок пл. 2.1 кв.м. -для другого співвласника частка торгівельно-офісних приміщень №6 в будинку [ADDRESS] становить 48/100 долей по площі і 48/100 долі по вартості, що на 37011 гривень менше від ідеальної частки. Другому із співвласників виділяються наступні приміщення: 2б-торговий зал пл. 19,0 кв.м., 3б коридор пл. 4,4 кв.м., 5 коридор пл. 5.2 кв.м., 7 туалет пл. 2.4 кв.м., 8 кабінет пл. 16,4 кв.м. Даний варіант поділу передбачає виконання наступних ремонтно- будівельних робіт по розподілу торгівельно-офісних приміщень: -в приміщенні 2 влаштувати розділяючи перегородку розділивши дане приміщення на два окремих приміщення 2а та 2б; -в приміщенні 3 влаштувати розділяючи перегородку розділивши дане приміщення на два окремих приміщення 3а та 3б; -між приміщеннями 3а та 4 демонтувати дверний блок і замурувати дверний проріз; -в приміщені 3а влаштувати туалет; -між приміщеннями 2б та 3б пробити дверний проріз та влаштувати дверний блок; -між приміщеннями 1 та 4 пробити дверний проріз та встановити дверний блок; -для входу в приміщення 2б демонтувати вікно та влаштувати вхідні засклені двері та віконний блок. Вартість частини торгівельно-офісних приміщень першого співвласника становить: 790 096 грн. Вартість частини торгівельно-офісних приміщень другого співвласника становить: 716 074 грн. Допитаний в судовому засіданні судовий експерт [PERSON] зазначив, що ним проводилась дана експертиза відповідно до вимог чинного законодавства. Зазначив, що враховуючи об`ємно-планувальне та конструктивне рішення спірного приміщення, його технічний стан і розмір часток співвласників, провести його розподіл в натурі у відповідності до ідеальних часток співвласників Ѕ до Ѕ з влаштуванням окремих входів є можливим та ним запропоновано два можливих варіанти розподілу приміщення. Рекомендує перший варіант розподіл, який є найменш обтяжливий в частині виконання ремонтно-будівельних робіт. Суд, розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши та оцінивши зібрані по справі докази, вважає, що позовні вимоги підлягають до задоволення, виходячи із наступних підстав. В силу вимог ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Зміст права власності, яке полягає у праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у ст. 317 ЦК України. Стаття 321 ЦК України закріплює конституційний принцип непорушності права власності, передбачений ст. 41 Конституції України. Він означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку, встановлених законом. Поняття спільної часткової власності викладено в ч. 1 ст. 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності - це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно у цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними відсотками від цілого чи у дробному виразі. Відповідно до вимог ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності. На відміну від виділу, за якого право власності припиняється лише для того співвласника, частка якого виділяється із спільної власності у разі поділу (ст. 367 ЦК України) спільна часткова власність припиняється для всіх її учасників. У ч. 2 ст. 364 ЦК України передбачено, що виділ в натурі частини неподільної речі є юридично неможливим. Неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення (ч. 2 ст. 183 ЦК України). Річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення, є подільною (ч. 1 ст. 183). Виходячи з аналізу змісту норм ст. ст. 183, 358, 364, 379, 380, 382 ЦК України слід дійти висновку, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак, визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). У тих випадках, коли в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина жилого будинку, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на будинок. Відповідні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2013 року у справі № 6-12цс13. Судом встановлено, що сторони є співвласниками спірного нежитлового приміщення. На даний час, між ними не досягнуто згоди щодо користування спірним нерухомим майном. Відповідно до висновку експерта за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи від 05 серпня 2019 року №388/19-22 встановлено, що враховуючи об`ємно-планувальне та конструктивне рішення спірного приміщення, його технічний стан і розмір часток співвласників, провести розподіл спірного нежитлового приміщення в натурі у відповідності до ідеальних часток співвласників Ѕ до Ѕ з влаштуванням окремих входів можливо. Експертизою встановлено, що під час поділу спірного торгово-офісного приміщення частки співвласників будуть нерівними, зокрема одному зі співвласників буде належати 48/100 частин, другому - 52/100 частин. Відтак, одному зі співвласників спірного майна необхідно буде здійснити компенсацію за зменшення частки другого. В судовому засіданні позивач [PERSON] зазначила, що готова компенсувати відповідачу 32 480 грн. за зменшення частки відповідача у спірному майні, згідно першого варіанту поділу. Враховуючи вищенаведені вимоги закону та встановленні обставини справи, зокрема те, що позивачу належить на праві власності Ѕ частина торгово-офісного приміщення №6 по [ADDRESS] , між сторонами не досягнуто згоди щодо виділу частки позивача зі спільної часткової власності, суд вважає за можливе виділити [PERSON] частину торгово-офісного приміщенням згідно першого варіанту поділу (Додаток №3) до висновку експерта, а саме: приміщення 2б - торговий зал, площею 21,5 кв.м., 3 - коридор, площею 6,5 кв.м., 5 - коридор, площею 5,2 кв.м., 7 туалет, площею 2,4 кв.м., 8 - кабінет 16,4 кв.м. Саме такий варіант виділу, який запропонований у висновку за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи від 05.08.2019 року №388/389/19-22 найбільше відповідає інтересам співвласників та належним їм ідеальним часткам по 1/2 частки спірного майна, при цьому частка позивачки є більшою та становить 52/100 долей по площі і 52/100 по вартості, що на 32 480грн. більше від ідеальної частки. Відповідно до вимог ст. 152 Житлового кодексу України, в редакції Закону N 191-VIII(191-19) від 12.02.2015, виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується. Оскільки при розподілі спірного приміщення за першим варіантом поділу, відповідно до висновка експерта, необхідно в приміщенні 2 влаштувати розділяючи перегородку розділивши дане приміщення на два окремих приміщення 2а та 2б, між приміщеннями 3 та 4 демонтувати дверний блок та замурувати дверний проріз, між приміщеннями 1 та 4 пробити дверний проріз та встановити дверний блок, для входу в приміщення 2б демонтувати вікно та влаштувати вхідні засклені двері та віконний блок, виконання вказаних робіт слід покласти на [PERSON] . На думку суду вказані переобладнання та перепланування не завдадуть неспівмірної шкоди призначенню будівлі та не погіршать технічний стан будинку, оскільки вони є незначними та не передбачають втручання в несучі конструкції та інженерні системи загального користування. Також, у зв`язку із тим, що в результаті виділу [PERSON] передається частина торгово-офісного приміщення, яка є більшою від її частки на 2/100, з неї в користь відповідача [PERSON] слід стягнути компенсацію в розмірі 32 480 грн. У відповідності до вимог ч. 1 ст. 141 ЦПК України з відповідача в користь позивача слід стягнути сплачений судовий збір у розмірі 704,80 грн. На підставі ст. ст. 355, 368, 370, 372 ЦК України та

Outcome: approved