Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась в суд з позовом до Сихівської районної адміністрації Львівської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини після смерті її бабці [PERSON] [INFO] терміном на один місяць. В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що [INFO] померла її бабця [PERSON], яка на момент смерті перебувала в гостях у своєї доньки - [PERSON] у м. Москва Російської Федерації. В той же час місцем постійного проживання бабці була квартира [ADDRESS]. Вказана квартира належала їй та бабці на праві спільної часткової власності, що стверджується реєстраційним посвідченням. Після смерті бабці відкрилась спадщина, яка складається з 1/2 частки в праві власності на квартиру [ADDRESS]. З огляду на те, що бабця померла у Російській Федерації, вона не брала участі у її похованні та не було відомо про волю померлої щодо розпорядження її майном. Проте в липні 2014 року на її адресу надійшла поштова кореспонденція від її тітки [PERSON], в якій містились оригінали документів, а саме: свідоцтво про смерть бабці; заповіт, складений нею в м.Москва Російської Федерації 06.02.2013 р. Відповідно до вказаного заповіту, [PERSON] заповіла їй все своє майно. У зв'язку з наведеним, вона пропустила піврічний строк для подання заяви про прийняття спадщини, так як була не обізнана щодо волі померлої. В судове засідання позивач не з'явилась, подала суду заяву, в якій просить розглядати справу у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти винесення по справі заочного рішення. Представник відповідача Сихівської районної адміністрації Львівської міської ради в судове засідання не з'явився, належним чином був повідомлений про час та місце розгляду справи. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з'явилась, від представника третьої особи Шостої Львівської державної нотаріальної контори надійшла заява, в якій просить розглядати справу у відсутності представника, у вирішенні справи покладається на розсуд суду. Згідно ч. 4 ст. 169, ч.1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення. На підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. З'ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав. Відповідно до ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з копіями реєстраційних посвідчень від 30.03.2001 р., виданих ЛОДК «БТІ та ЕО», квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] на підставі договору дарування, посвідченого П'ятою Львівською державною нотаріальною конторою 23.03.2001р. /а.с.6,7/. Відповідно до свідоцтва про смерть серія [NUMBER], виданого 09 липня 2013 року Талдомським відділом ЗАГС Головного управління ЗАГС Московської області, [PERSON] померла [INFO], актовий запис №459 /а.с.4/. Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. У відповідності до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Заповітом серії 77АА №8680321 від 06.02.2013 р., посвідченим нотаріусом м. Москви [PERSON], [PERSON], [INFO] зробила таке розпорядження - все її майно, яке належить їй на день смерті, з чого воно б не складалось та де б воно не перебувало, заповіла [PERSON], [INFO] /а.с.5/. У встановлений ст.1270 ЦК України строк, позивач не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Судом встановлено, що [PERSON] померла у Російській Федерації, позивачу [PERSON] не було відомо про складання померлою заповіту, який також був складений у Російській Федерації. На її адресу у липні 2014 року надійшла поштова кореспонденція, в якій містився оригінал свідоцтва про смерть та оригінал заповіту. Згідно з положеннями п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Таким чином, суд прийшов до висновку, що позивач пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті своєї бабці [PERSON] з поважних причин, тому [PERSON] слід визначити додатковий строк для прийняття спадщини терміном на один місяць.

Outcome: approved