Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-28 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до відповідача [PERSON] , де третьою особою є [PERSON] , про усунення перешкод в праві користування, розпорядження майном, шляхом визнання особи такою, що тратила право проживання і користування житлом. Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що він є власником 1/2 частки квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , на підставі свідоцтва про право власності на спадщину за законом. Сестра позивача [PERSON] , також є власником 1/2 частки зазначеної квартири. На теперішній час виникла необхідність в продажу квартири, однак у зазначеній спірній квартирі продовжує бути зареєстрований син позивача - [PERSON] , що перешкоджає реалізації права [PERSON] та [PERSON] на володіння, користування та розпорядження власним майном, як співвласників. Відповідач фактично не проживає в квартирі [ADDRESS] , з 02 лютого 2015 року, особистих речей у спірному житловому приміщенні не має, не приймає і ніколи не приймав участі у користуванні квартирою, не ніс і не несе матеріальні затрати на її утримання. З огляду на викладене позивач просить суд усунути перешкоди в праві володіння, користування, розпорядження майном, а саме, квартирою [ADDRESS] , та взнати [PERSON] таким,що втратив право проживання та користування житловим приміщенням, квартирою [ADDRESS] . Позивач [PERSON] та його представник [PERSON] в судове засідання не з`явились, про місце, дату та час розгляду справи були повідомлені належним чином, що підтверджується довідкою про доставку СМС-повідомлення щодо документу «судова повістка про виклик до суду» (а.с. 31). На адресу суду від представника позивача [PERSON] надійшло письмове клопотання про розгляд справи за її відсутності та відсутності її довірителя, вимоги позову підтримала в повному обсязі та просила суд їх задовольнити. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про місце, дату та час розгляду справи була повідомлена належним чином, що підтверджується розпискою про отримання судової повістки про виклик до суду (а.с. 32). Причини неявки суду не повідомила, заяв про розгляд справи за відсутності третьої особи до суду не надходило. Згідно доповідної кур`єра Вугледарського міського суду Донецької області від 28 серпня 2020 року та довідок оператора поштового зв`язку про повернення поштових відправлень за адресою проживання відповідача, зазначеною в позові та підтвердженою листом-відповіддю Виконавчого комітету Вугледарської міської ради №0.53/37-4207/0/8-20 від 20 липня 2020 року, вручити судові повістки останньому про виклик до суду виявилось не можливим, оскільки фактично [PERSON] за даною адресою відсутній (а.с. 21, 24, 33). У зв`язку з викладеним Вугледарським міським судом Донецької області, з метою виклику відповідача в судове засідання та повідомлення про місце, дату та час розгляду справи, розміщено оголошення від 28 серпня 2020 року та від 12 жовтня 2020 року на офіційній веб-сторінці Вугледарського міського суду Донецької області на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (а.с. 23, 30). Однак, відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, місце та час розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надходило. Від відповідача не надходило клопотань про розгляд справи у порядку загального позовного провадження. Суд, у відповідності до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі доказами та документами, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав: Згідно свідоцтва про право на спадщину серії ННХ №232691 від 05 серпня 2019 року [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , тримали спадщину у вигляді по 1/2 частці квартири [ADDRESS] , що також підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №57097677 від 05 серпня 2019 року (а.с. 6). Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №176769104 від 08 серпня 2019 року [PERSON] на праві приватності спільної часткової власності належить 1/2 частка квартири [ADDRESS] (а.с. 8). Як вбачається з акту №2 від 29 травня 2020 року, виданого Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Авангард-Вугледар», [PERSON] зареєстрований, але з 02 лютого 2015 року і по теперішній час не мешкає за адресою: [ADDRESS] . Перешкод до проживання не має (а.с. 9). Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Права власника житлового будинку, квартири, визначені ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для свого власного проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно з положеннями ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом. Відповідно до статті 150 Житлового кодексу України громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд. Статтями 12, 81 ЦПК України встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Європейський суд з прав людини зауважує, що принцип «процесуальної рівності сторін» передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (DOMBO BEHEER B.V. v. THE NETHERLANDS, № 14448/88, § 33, ЄСПЛ, від 27 жовтня 1993 року). Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 04 жовтня 2018 року по справі №521/6687/17. В межах даної цивільної справи, яка розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, відповідачем [PERSON] не надано до суду відзив на позов або зустрічний позов, а також не надано жодного доказу, на підставі якого суд, мав би можливість встановити, чи наявні у останнього перешкоди для проживання у спірній квартирі, причини відсутності відповідача понад встановлені строки у квартирі, а також визначити підстави для продовження пропущеного [PERSON] строку для проживання у квартирі. Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що відповідач без поважних причин не проживав у квартирі за адресою: [ADDRESS] , понад один рік, що підтверджується актом №2 від 29 травня 2020 року, виданим Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Авангард-Вугледар». Окрім того, відповідач добровільно вибув з вищезазначеної квартири, підстав для продовження пропущеного строку судом встановлено не було, а наявність реєстрації останнього у спірному житловому приміщенні перешкоджає позивачеві в реалізації його прав на вільне володіння, користування та розпорядження належним йому нерухомим майном, тому суд вважає доцільним задовольнити позов в повному обсязі та усунути перешкоди останнього в праві володіння, користування та розпорядження майном, шляхом визнання [PERSON] , [INFO] , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме: квартирою [ADDRESS] . Оскільки, відповідно до вимог статті 279 ЦПК України, справа в порядку спрощеного позовного провадження розглядається без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, то, відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі викладеного,

Outcome: approved