Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просить скасувати [PERSON] за формою НТ про нещасний випадок невиробничого характеру № 3, затверджений 26 травня 2017 року директором Люботинської ЗОШ № 4 [PERSON] В обґрунтування позову [PERSON] вказувала, що 02 вересня 2016 року на території Загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 4 Люботинської міської ради за адресою: м. Люботин, вул. Шкільна, 54, стався нещасний випадок з її донькою [PERSON], ученицею 3-Б класу цієї школи, яку штовхнув в область грудної клітини інший ученик, [PERSON]. В результаті падіння її донька вдарилася тімяною частиною голови об асфальт. Дитині був поставлений діагноз «Закрита черепно-мозкова травма забій головного мозку», через о було відкрито кримінальне провадження. З метою розслідування обставин вказаного нещасного випадку позивач звернулась до директора Загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 4 Люботинської міської ради з заявою-повідомленням від 19 травня 2017 року. Також нею, [PERSON], були подані директору навчального закладу письмові пояснення від 29 травня 2017 року про обставини травмування дитини. Але про результати розслідування та про складений [PERSON] за формою Н-Т вона дізналася лише 23 червня 2017 року, після направлення двох адвокатських запитів. Ознайомившись з даним [PERSON] за формою НТ, вона дійшла висновку про те, що він був складений з порушенням п.п. 4, 7, 12 Порядку розслідування нещасних випадків невиробничого характеру, затвердженого Постановою КМУ № 270 від 22 березня 2001 року, а також не відображає дійсні обставини нещасного випадку. Порушення, допущені при складанні оскаржуваного [PERSON], на думку позивача, полягають у тому, що в ньому вказані неправдиві дати складання (22 травня 2017 року) і затвердження (26 травня 2017 року); копію цього [PERSON] не було надіслано позивачу; при розслідуванні були взяті до увагу пояснення осіб, які не були очевидцями нещасного випадку, в той час як її, позивача, пояснення не були враховані; в акті відсутні відомості про характер травми, яку тримала дитина, та які мають ґрунтуватися на документах, виданих лікувально-профілактичним закладом. Та оскільки висновки, викладені в [PERSON] за формою НТ, являються непідтвердженими і неповними, позивач наполягала на його скасуванні. В судовому засіданні позивач [PERSON] та її представник [PERSON] позов підтримали повністю та просили його задовольнити, а також висловили згоду на проведення розгляду справу за відсутності відповідача. В наданих суду поясненнях представник [PERSON]В, якому позивач [PERSON] довірила право виступу від її імені, посилався на обставини, викладені у позові, а також обґрунтовував позовні вимоги додатковим усними поясненнями, зокрема про таке. На його переконання, директор школи, дізнавшись про те, що за фактом отримання малолітньою [PERSON] тілесних ушкоджень проводиться кримінальне провадження за ч. 1 ст. 125 КК України, повинен був відмовити в проведенні розслідування нещасного випадку за заявою позивача від 19 травня 2017 року, що фактично є порушенням п. 8 Порядку розслідування…, затвердженого Постановою КМУ № 270 від 22 березня 2001 року. Крім того, відповідач мав змогу провести розслідування в іншому порядку, передбаченому Наказом Міністерства освіти № 616 від 31 серпня 2001 року, але не зробив цього. Також представник позивача пояснив, що метою звернення до суду є саме скасування [PERSON] за формою НТ від 22 травня 2017 року, аби його просто не існувало; наміру домогтися від відповідача внесення змін до змісту [PERSON] у позивача немає. Відповідач - Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів № 4 Люботинської міської ради про час розгляду справи повідомлений належним чином, але в судове засідання не зявився без поважних на то причин. Заяв про відкладення розгляду справи до суду від відповідача або його уповноваженого представника не надходило. Зі згоди позивача, суд розглядає справу за відсутності відповідача, в заочному судовому засіданні. В судовому засіданні, вислухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши наявні в справі докази, подані позивачем, суд встановив наступне. Позивач [PERSON] являється матір'ю малолітньої [PERSON], яка народилася 10 січня 2008 року, що підтверджується копією свідоцтва про народження 1-АП № 093112, виданого 23 січня 2008 року виконкомом Гурзуфської селищної ради м. Ялта АР Крим. 19 травня 2017 року позивач [PERSON] звернулася до директора Загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 4 Люботинської міської ради [PERSON] з заяву від 19 травня 2017 року, в якій повідомляла про нещасний випадок, який стався 02 вересня 2016 року з її донькою, [PERSON], на території школи, внаслідок якого дитини отримала легкі тілесні ушкодження, та просила провести відповідне розслідування. Але про те, що випадок від 02 вересня 2016 року, пов'язаний з заподіянням дитині тілесних ушкоджень, розслідується органом досудового розслідування у відповідності до вимог КПК України як кримінальне провадження, позивач у заяві на адресу директора школи не повідомляла. Наказом Міністерства освіти і науки України від 31 серпня 2001 року № 616 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 07 жовтня 2013 року № 1365) було затверджено Положення про порядок розслідування нещасних випадків, що сталися під час навчально-виховного процесу в навчальних закладах. Це Положення встановлює єдиний порядок розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з вихованцями, учнями, студентами, курсантами, слухачами, стажистами, клінічними ординаторами, аспірантами, докторантами під час навчально-виховного процесу, у тому числі під час трудового та професійного навчання в навчальних закладах на території України, і поширюється на дошкільні, загальноосвітні, професійно-технічні, позашкільні, вищі навчальні заклади, заклади післядипломної освіти незалежно від форм власності й підпорядкування (п. 1 розділу І Положення). Згідно з п. 4 розділу І вказаного вище Положення, розслідуванню підлягають нещасні випадки, що трапилися з учасниками навчально-виховного процесу під час навчально-виховного процесу і призвели до тимчасового (більш як на один робочий (навчальний) день залежно від типу та організації роботи навчального закладу) або стійкого погіршення стану здоровя. Різновид навчально-виховних процесів, під час яких стався нещасний випадок, що підлягає розслідуванню, визначений у п. 5 розділу І цього ж Положення. В той же час, в п. 8 розділу І Положення визначено, що нещасні випадки, що сталися з учасниками навчально-виховного процесу у випадках, не зазначених у п. 5 цього розділу, розслідуються і беруться на облік згідно з Порядком розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 22 березня 2001 року № 270 (зі змінами) (далі за текстом Порядок № 270). Як вбачається з пояснень позивача, викладених в обґрунтування позову, нещасний випадок стався з її донькою під час гри на шкільному майданчику, тобто по за межами навчально-виховного процесу. Згідно з п.п. 11, 12 Порядку № 270, рішення щодо розслідування нещасного випадку приймається керівником організації на підставі звернення потерпілого або особи, яка представляє його інтереси; розслідування нещасного випадку проводиться протягом 10 календарних днів після утворення комісії. За результатами розслідування нещасного випадку складається акт за формою НТ (невиробничий травматизм) згідно з додатком 3, який затверджується керівником органу (організації), що проводив розслідування. Таким чином, розслідування нещасного випадку, про який позивач [PERSON] повідомила в заяві від 19 травня 2017 року, відповідачем було проведено правомірно на підставі саме Порядку розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру. Доводи позивача про те, що відповідач повинен був відмовити у проведенні розслідування з підстав наявності розпочатого органом досудового розслідування кримінального провадження, суд відхиляє з тих підстав, що відомості про такі обставини позивачем у поданій заяві від 19 травня 2017 року вказані не були. За результатами проведеного розслідування комісією, утвореною для такого розслідування на підставі наказу директора Загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 4 Люботинської міської ради № 260 від 01 вересня 2016 року, був складений [PERSON] за формою НТ від 22 травня 2017 року, який відповідає встановленому зразку. Такий акт був затверджений директором школи [PERSON] 26 травня 2017 року. Таким чином, оскаржуваний [PERSON] за формою НТ від 22 травня 2017 року у часі складання відповідає вимогам, що предявляються до органів, які проводять розслідування, в п. 12 Порядку № 270. Згідно з п. 7 Порядку № 270 розслідування нещасних випадків проводиться з метою визначення їх обставин та причин. У процесі розслідування беруться до уваги листок непрацездатності чи довідка лікувально-профілактичного закладу, а також пояснення потерпілого та свідчення очевидців, а у разі потреби - керівника органу (організації), на території чи об'єкті якого стався нещасний випадок. Як вбачається з відповіді Відділу освіти Люботинської міської ради Харківської області від 22 червня 2017 року, наданої на запит адвоката [PERSON] від 19 червня 2017 року, який діяв в інтересах [PERSON] на підставі відповідної угоди, на адресу представника позивача були направлені копії усіх документів, які були отримані в ході проведення розслідування і перебували в розпорядженні директора Загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 4 Люботинської міської ради. Це дає підстави для висновку, що у процесі розслідування комісією на чолі з директором школи не були взяті до уваги відомості про характер і ступень ушкоджень, яких зазнала малолітня [PERSON], та пояснення позивача від 29 травня 2017 року, яка виступає представником постраждалої дитини, і могла бути очевидцем події 02 вересня 2016 року. Швидкоплинність процесу розслідування, проведеного комісією, призвела до однобічного відображення в [PERSON] за формою НТ від 22 травня 2017 року події нещасного випадку, який стався 02 вересня 2016 року з малолітньою [PERSON], лише на підставі пояснень осіб, які на переконання позивача не були очевидцями. На переконання суду, не прийняття комісією з розслідування нещасних випадків до уваги письмових пояснень позивача [PERSON] могло вплинути на зміст [PERSON] за формою НТ від 22 травня 2017 року, зокрема, щодо обставин і причин нещасного випадку та висновків комісії. Це є підставою для зобовязання відповідача внести зміни до складеного [PERSON] від 22 травня 2017 року або скласти новий [PERSON] аз формою НТ, про що фактично позивач наголошувала у тексті позовної заяви. Однак, позивачем [PERSON], не зважаючи на відповідні розяснення суду, позовні вимоги про зобовязання відповідача вчинити дії по внесенню змін до [PERSON] за формою НТ від 22 травня 2017 року або складання нового [PERSON] заявлені не були, та від такої процесуальної можливості вона та її представник категорично відмовились. Натомість суд позбавлений можливості у відповідності до ст. 11 ЦПК України виходити за межі заявлених позовних вимог. Аналізуючи зміст Порядку розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 22 березня 2001 року № 270, суд робить висновок, що проведення розслідування нещасного випадку, розпочатого уповноваженим органом, у будь-якому разі повинно завершитись складанням [PERSON] за формою НТ. Від так, скасування вже складеного [PERSON] зумовлює необхідність складання нового [PERSON], що фактично призведе до зміни його змісту або форми. На підставі вищевикладеного, суд відмовляє в задоволенні позову в повному обсязі.

Outcome: dismissed