Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею, [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], зареєстрований 07 серпня 2004 року Мерефянською міською радою Харківського району, актовий запис № 81. Судові витрати просить покласти на відповідача. Позовні вимоги мотивуючи тим, що від вказаного шлюбу сторони мають двох дітей: [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] На протязі останніх двох років сімейне життя між подружжям поступово погіршилось, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Кожен з них має діаметрально протилежні погляди на шлюб та сімю. Відповідач постійно нехтує сімейними цінностями, з його ініціативи між ними постійно виникали сварки, свідками яких були діти. На час звернення з даним позовом до суду ведення між позивачем та відповідачем спільного господарства та сумісне проживання припинено. Позивач вважає, що подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає. Діти після розірвання шлюбу залишаться проживати з позивачем. Майнових спорів між ними не має. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 01 серпня 2018 року провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу відрито в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання. 03 вересня 2018 року за наслідками повторного автоматичного розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який було здійснено згідно розпорядження керівника апарату Харківського районного суду Харківської області №01-02/85 від 03 вересня 2018 року у зв'язку з розглядом Вищою радою правосуддя 14.08.2018 заяви про відставку судді Харківського районного суду Харківської області Полєхіна А.Ю. та відповідно до наказу в.о. голови Харківського районного суду Харківської області від 20.08.2018 №05-05/88 «Про відрахування судді Харківського районного суду Харківської області Полєхіна А.Ю.», зазначена справа була передана в провадження судді Харківського районного суду Харківської області Шинкарчука Я.А. 04 вересня 2018 року ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області Шинкарчука Я.А. цивільна справа за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу, прийнята до провадження. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 19 вересня 2018 року підготовче провадження у цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу закрито, справу призначено до розгляду по суті. Позивач [PERSON] в судове засідання не зявилась, надала до суду письмову заяву, в якій просить розглядати справу в її відсутність, у разі неявки відповідача не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку, після розірвання шлюбу залишити їй прізвище «Замай», строк для примирення не потрібен. Відповідач [PERSON] повторно не зявився у судове засідання, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся своєчасно і належним чином шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем проживання відповідно до відомостей, отриманих судом у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України, причини не явки суду не повідомив. Відзив не надав. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. За загальним правилом частини першої статті 223 ЦПК України\~неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому відповідно до частини четвертої названої статті Кодексу у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). З огляду на це та враховуючи одночасне існування умов, перелічених у частині першій\~статті 280 ЦПК України, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін, суд за згодою позивача, наданою нею у письмовій заяві про розгляд справи без її участі, вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача, який наленжо повідомлявся про судове засідання, у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення. В звязку з неявкою в судове засідання учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Розглянувши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 07 серпня 2004 року Мерефянською міською радою Харківського району, актовий запис № 81, що підтверджується оригіналом свідоцтва про одруження серії І ВЛ № 207153. В звязку з реєстрацією шлюбу дошлюбне прізвище позивача «Погорєлова» змінено на «Замай». Від даного шлюбу подружжя мають дітей: [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-ВЛ № 011670, [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-ВЛ № 400534. Згідно ч. 1 ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. У відповідності із ч. 1 ст.\~110\~СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберегти шлюб з відповідачем. У відповідності із положеннями ч. 2 ст. 112 СК України\~суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Приймаючи до уваги пояснення позивача у позовній заяві, враховуючи, що сім'я існує формально, сімейно шлюбні відносини припинені, суд вважає, що причини, які спонукають наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню. Крім того, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище, таким чином прохання позивача про те, щоб після розірвання шлюбу надалі іменуватись прізвищем набутим у звязку з реєстрацією шлюбу «Замай» є законним та обґрунтованим, а тому підлягає задоволенню. Згідно ч. 2 ст.\~114\~СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Частиною 3 статті 115\~Сімейного кодексу\~України передбачено, що документом, який засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Судові витрати зі сплати судового збору, що документально підтверджені, у розмірі 704, 80 гривень стягнути з відповідача [PERSON] на користь [PERSON].

Outcome: approved