Jurisdiction: civil
Date: 2016-03-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовом у якому просить визнати за ним право власності на квартиру №153, яка розташована за адресою: [ADDRESS], в порядку спадкування за законом. Обгрунтовуючи свої вимоги позивач зазначив, що він зареєстрований та проживає в квартирі [ADDRESS]. Вказана квартира є кооперативною та сума пайового внеску була сплачена 01.12.1987 року його батьком [PERSON] у повному обсязі. Квартира № 153 належала батькам [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності. 18.08.1987 року батьки виїхали для проживання до РСФСР м. Воркута , с. Заполярне. Листом управління внутрішніх справ по м. Воркута Воргашорського відділення міліції повідомлено , що [PERSON] та [PERSON] померли. Після смерті батьків відкрилась спадщина на квартиру за адресою: [ADDRESS]. Свідоцтво про смерть батьків було ним отримано після закінчення строку подання заяви про прийняття спадщини. У зв»язку із пропуском строку для прийняття спадщини, державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори Литвиненко Л.В. було відмовлено у видачі свідоцтва про право. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 15.09.2015 року позивачу було визначено додатковий строк терміном 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини. У результаті чого, він повторно звернувся до Другої державної нотаріальної контори м. Києва для оформлення спадщини. Проте, згідно постанови державного нотаріуса Другої державної нотаріальної контори м. Києва Литвиненко Л.В. від 19.11.2015 року, позивачу вдруге було відмовлено в оформленні спадщини у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документа на спадкове майно спадкодавців, що змушує позивача звернутись з даним позовом до суду. У судовому засіданні представник позивача - [PERSON] позовні вимоги підтримав в повному обсязі та виходячи із доводів, якими обґрунтовується позовна заява просив суд позов задовольнити. Представник відповідача - Київської міської ради у судове засідання не з'явився, направив на адресу суду письмові пояснення у справі яких просить суд слухати справу у відсутності представника Київської міської ради та прийняти рішення на підставі поданих стороною доказів. Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з огляду на наступне. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] була видана [PERSON] на підставі ордеру № 192341 від 27.10.1972 року на сім»ю з трьох чоловік: на нього, його дружину - [PERSON] та сина - [PERSON] (а.с.11). Як убачається із змісту довідки виданої ЖБК «Суднобудівник» № 2011/11 від 06.12.2011 року, [PERSON], як член Житлово - будівельного кооперативу «Суднобудівник» сплатив 01.12.1987 року, у повному обсязі, пайовий внесок по квартирі [ADDRESS] у сумі 5 231 крб. ( а.с.12). Мати позивача [PERSON] померла [INFO], що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим територіальним відділом запису актів цивільного стану м. Воркути управління запису актів цивільного стану Республіки Коми від 03.12.2009 року.( а.с.9). Батько позивача, [PERSON] помер [INFO], що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим територіальним відділом РАГС м. Варкути управління ЗАГС Республіки Коми Російської Федерації від 03.12.2009 року.(а.с.10). Таким чином, після смерті [PERSON] та [PERSON] відкрилась спадщина на квартиру за адресою: [ADDRESS]. Відповідно до ст. 1271 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно із ч.1ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори Литвиненко Л.В. було відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину оскільки спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 15.09.2015 року позивачу було визначено додатковий строк терміном 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини. 19 листопада 2015 року за вихідним № 4722/02-31 Постановою державного виконавця другої Київської державної нотаріальної контори позивачу відмовлено у видачі свідоцтво про право на спадщину за законом після його батька [PERSON], померлого [INFO] та його матері [PERSON], померлої [INFO] у зв»язку із відсутністю правовстановлюючого документа на спадкове майно спадкодавців. В силу положень ч. 3 ст. 384 ЦК України - член ЖБК у разі викупу квартири та виплати пайового внеску стає її власником. Згідно ст. 19-1 Закону України «Про кооперацію», член житлового-будівельного чи відповідного кооперативу, має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою або іншим приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири або іншого приміщення, член житлово-будівельного чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна. Таким чином, враховуючи, що за життя батько позивача [PERSON] в повному обсязі сплатив пайовий внесок за квартиру [ADDRESS], він відповідно, набув право власності на вказане майно. Відповідно до п. 8 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі смерті члена житлово-будівельного кооперативу, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира. Стаття 1222 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до статті 1258 Цивільного кодексу України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Стаття 1261 Цивільного кодексу України передбачає у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до поданих матеріалів справи позивач належить до першої черги спадкоємців за законом. Інших спадкоємців І черги за законом судом не встановлено. Частина 3 ст. 1296 ЦК України передбачає, що відсутність свідоцтва про права на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Таким чином, суд оцінюючи докази в їх сукупності приходить до висновку про законність і обгрунтованість позовних вимог, а тому позовна заява підлягає задоволенню в повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: approved