Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-26 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача Державного підприємства «Мирноградвугілля», треті особи: Управління виконавчої дирекції Фону соціального страхування України в Донецькій області, Головне управління Держпраці у Донецькій області, про встановлення факту нещасного випадку на виробництві та зобов`язання вчинити певні дії. В обґрунтування позовних вимог вказав, що в період з 04.04.2017 року по 14.03.2019 року він перебував у трудових відносинах з ВП «Шахта Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» та працював машиністом гірничих виймальних машин 5 розряду з повним робочим днем у шахті. З 14.03.2019 року він був звільнений наказом №02/307-к від 15.03.2019 року за ч.2 ст.40 КЗпП України за станом здоров`я. 21 серпня 2018 року з позивачем стався нещасний випадок на виробництві, а саме позивач, перебуваючи на робочому місці, виконуючи посадові обов`язки, отримав травмування (закритий косо-уламковий перелом в/3 лівої в/гомілкової кісті зі зміщенням та в/3 м/гомілкової кістки без зміщення), про що було складено акт за формою Н-1 від 31.05.2019 року за результатами додаткового розслідування нещасного випадку, проведеного на підставі припису форми Н-9 №06.4-15-/2/5/22-19 від 26.04.2019 року, виданого головним державним інспектором відділу гірничого нагляду у Покровському регіоні управління нагляду Головного управління Держпраці у Донецькій області. Цим актом, зокрема, встановлено, що в процесі виїмки вугілля позивачем верхньої пачки вугілля на секції № 56 сталося відшарування від пласта фрагменту вугілля великого розміру, а саме 2,2х0,5х0,4 м, розміри якого були встановлені комісією з розслідування з огляду місця нещасного випадку з 13 год. 00 хвил. до 20 год. 00 хвил. 21.08.2018 року. Під час відшарування фрагменту вугілля [PERSON] стояв на колінах та, побачивши, що відшаровується, він спробував підвестися, відштовхуючись двома руками о фрагмент вугілля. [PERSON] встиг встати на підошву виробки тільки правою ногою, а лівою ногою залишився стояти на коліні. Вивертаючись від фрагменту вугілля та падаючи назад, частину тіла його в районі попереку перекрутило вправо і він впав на виключений навантажений вугіллям конвеєр СП-26У, у цей самий час відшарований фрагмент вугілля вправ йому на ліву ногу в районі коліна та на нижню частину тулуба до ребер. Відповідно до висновку щодо діагнозу, визначеного у п.9 Акту Н-1 позивач отримав виробничу травму 21.08.2018, йому встановлено діагноз: закритий косо-уламковий перелом в/3 лівої в/гомілкової кісті зі зміщенням, в/3 м/гомілкової кістки без зміщення. На етапі лікування 16.10.2018 йому було проведено МРТ лівого колінного суглобу та у висновку зазначено, що є ознаки неконсолідованого перелому проксимального відділу діафіза в/гомілкової кістки, частково консолідованого перелому м/гомілкової кістки, розрив латерального меніску зі зміщенням фрагменту меніска медіально, пошкодження власної зв`язки наколінника, передньої хрестоподібної зв`язки, заднього рогу медіального меніска. 06.02.2019 року він консультований ортопедом-травматологом НДІТО м. Лиман Донецької області, висновок: наслідки виробничої травми від 21.08.2018 р., невірно зростаючий закритий перелом верхньої третини обох кісток лівої гомілки, посттравматичний розрив латерального меніска зі зміщенням його фрагмента, часткові пошкодження власної зв`язки наколінника, передньої хрестоподібної зв`язки, заднього рогу медіального меніска зліва, постравматичний ДОА лівого колінного суглоба другого ступеня, варусна деформація лівої гомілки, виражена комбінована контрактура лівого колінного суглоба, виражені порушення функції опори і пересування. Обстеженням МРТ поперекового відділу хребта від 16.10.2018 року виявлено правобічна форамінальна грижа L3-L4, протрузія межхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта. Консультаційний висновок лікаря-нейрохірурга Козинського О.В. - хронічний диско генний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язово-тонічним синдромом, шифр по МКХ:М-54.1. Однак, актом Н-1 не зрозуміло викладено висновки, чи пов`язано із виробничою травмою виявлені на підставі МРТ та за висновком лікаря-нейрохірурга захворювання? Зауважує, що за консультативним висновком від 12.08.2019 року к.м.н., доцента кафедри неврології та нейрохірургії ДонНМУ лікаря-нейрохірурга [PERSON] вищезазначений діагноз (розвиток кил міжхребцевих дисків та хронічного післятравматичного диско генного попереково-крижаного радикуліту, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язово-тонічним синдромом, порушенням статико-динамічної функції хребта) є наслідком виробничої травми 21.08.2018 року, пов`язаної із забоєм хребта. Консультативним висновком від 21.08.2019 року спеціаліста зав. Кафедри неврології і нейрохірургії, обласного невролога, доцента [PERSON] встановлено діагноз - хронічний посттравматичний попереково-крижовий радикуліт з вираженим больовим корінцевим м`язево-тонічним синдромами, з вираженими статико-динамічними порушеннями. Висновком від 17.03.2020 року головного нейрохірурга [PERSON] встановлено діагноз - хронічна посттравматична (виробнича травма 21.08.2018 року) з забоєм хребта, посттравматичною протрузією дисків d3-d4, d4-d5, d5-s1, з розривом фіброзного кільця поперекова-крижана радикулопатія, стадія триваючого загострення, рецидивуючий перебіг з вираженим больовим, м`язево-тонічним лівобічним корінцевим синдромами, дисфункцією тазових органів, вираженим порушенням статикою-динамічної функції хребта та функції ходи. Вищевказані висновки були отримані лише після складання актів Н-1 та Н-5. Так як під час лікування він не отримав належного своєчасного обстеження та консультування, тому вчасно не було встановлено причинний зв`язок із виявленими захворюваннями та травмою, що мала місце із позивачем 21.08.2018 року. 18.12.2019 року він звернувся до ГУ Держпраці із заявою, якою просив видати припис за формою Н-9 (за п.55 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою КМУ від 17.04.2019 року №337), яким зобов`язати роботодавця привести висновки у акті за формою Н-1 у відповідності до встановлених обставин, а саме зазначити: Встановити, що правобічна форамінальна грижа L3- L4, протрузія міжхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остехондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта. За висновком лікаря-нейрохірурга Козинського О.В. - хронічно дискогенний попереково-крижовий радікуліт, кили дисків І-З-БІ з больовим, корінцевим, м`язево-тонічним синдромом,є наслідками виробничої травми 21.08.2018 року. Але, оскільки додаткове розслідування вже було проведено, 15.01.2020 року ним отримано лист яким пропонувалось додати відповідні медичні висновки на підприємство-роботодавця для складення повідомлення Н-2. Його лист до відповідача про внесення змін до повідомлення за формою Н-2 з уточненням діагнозу, був залишений без задоволення. Листом від 30.01.2020 року ВП «Шахта «Капітальна» відмовило в уточненні діагнозу. Відповідач не прийняв до уваги встановлені комісією з розслідування нещасного випадку обставини, а саме - факт падіння на спину та тулуб фрагменту вугілля, що викликало забій хребта. І внаслідок цього забою хребта були викликані захворювання, зазначені у висновках [PERSON] та [PERSON] . Ці діагнози були зазначені як супутні та не пов`язані з виробничою травмою. Із цим він погодитись не може, так як висновки комісії суперечать висновкам медичних фахівців (які зазначені вище). Крім того, за висновками комісії з розслідування нещасного випадку було встановлено причини настання нещасного випадку: Порушення технологічного процесу, яке виразилося у веденні робіт з виймання вугілля відбійним молотком з порушенням вимог технічної проектної документації та нормативно-правових актів з охорони праці, а саме: виконання робіт з виймання вугілля здійснювалося з нижньої частини пласта до верхньої. Порушення пункту І глави 5 розділу IV, пункту І глави 4 розділу V «Правил безпеки у вугільних шахтах» НПАОП 10.0-1.01-10. Порушення трудової та виробничої дисципліни, у тому числі: невиконання вимог інструкцій з охорони праці: машиніста гірничих виїмкових машин ВП «Шахта «Капітальна» ДП «Мирноградвугілля», яке виразилося у недотриманні вимог технічної документації (проектів, інструкцій і т.п.) та нормативних актів з охорони праці під час виконання робіт, що призвело до настання нещасного випадку та є порушенням п.п. 7.38.1, 7.38.2, 7.38.7 «Положення про систему управління виробництвом і охороною праці у вугільній промисловості України ВП «Шахта «Стаханова», затвердженого наказом по шахті №03/217 від 24.12.2010, пункту І глави 5 розділу IV, пункту 1 глави 4 розділу V «Правил безпеки у вугільних шахтах» НПАОП 10.0-1.01-10; пунктів 1.10.1, 1.10.2, 6 «Інструкції з охорони праці, безпечному виконанню робіт та поведінки у шахті машиніста гірничих виїмкових машин». Він не може погодитись з причинами нещасного випадок, оскільки в нещасному випадку взагалі відсутня вина позивача. Це не перший випадок у зазначеній дільниці. А тому не було розроблено достатніх заходів для унеможливлення повторення аналогічних випадків, не була змінена технологія робіт на більш безпечну. Внаслідок низької організації та недостатньому інженерному контролю не було своєчасно надано допомогу по його звільненню з під завалу, та не було вчасно надано медичну допомогу кваліфікованими спеціалістами. Під час лікування не було забезпечено належного лікування, вчасного діагностування, обстеження та консультування спеціалістами вищого рівня, що потягнуло за собою суперечливість висновків комісії з розслідування та остаточному діагнозу. Вважає, що відповідачем порушений Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 року № 1232, який діяв до 30.06.2019 року та чинний на даний час Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 року № 337, який діє з 01.07.2019 року. Просить суд встановити факт нещасного випадку із отриманням ним забою хребта під час виробничої травми 21.08.2019 року та зобов`язати відповідача привести висновки у відповідність до встановлених комісією з розслідування нещасного випадку обставин: у п.9 акту за формою Н-1 № 16 від 31.05.2019 року та в п.1 акту за формою Н-5 від 31.05.2019 року зазначити, що правобічна форамінальна грижа L3- L4, протрузія міжхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта, хронічно диско генний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язево-тонічним синдромом є наслідками виробничої травми з забоєм хребта 21.08.2018 року за висновками к.м.н., доцента кафедри неврології та нейрохірургії ДоннНМУ лікаря-нейрохірурга [PERSON] , зав.кафедри неврології і нейрохірургії, обласного невролога, доцента [PERSON] , головного нейрохіхругра [PERSON] ; у п.10 акту за формою Н-1 №16 від 31.05.2019 року та п.6 акту за формою Н-5 від 31.05.2019 року виключити абзаци щодо причини виникнення нещасного випадку, пов`язаних з діями (бездіяльності) [PERSON] та зв`язку дій (бездіяльності) [PERSON] з наслідками, що призвели до причин настання нещасного випадку; у повідомленні за формою Н-2 зазначити, що правобічна форамінальна грижа L3- L4 протрузія міжхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта, хронічно диско генний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язево-тонічним синдромом є наслідками виробничої травми з забоєм хребта 21.08.2018 року за висновками к.м.н., доцента кафедри неврології та нейрохірургії ДоннНМУ лікаря-нейрохірурга [PERSON] , зав.кафедри неврології і нейрохірургії, обласного невролога, доцента [PERSON] , головного нейрохіхругра [PERSON] . Позивач до судового засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, обґрунтовуючи їх викладеними в позовній заяві обставинами, просив суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав та надав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що 14.03.2019 року позивачу МСЕК м.Покровська було встановлено 40% втрати працездатності та 3 група інвалідності. Порядок роботи МСЕК, її права та обов`язки регламентується Положенням про медіко-соціальну експертизу, затвердженою постановою КМУ від 03.12.2009 року №1317 з подальшими змінами. Згідно пункту 1 вказаного положення медико-соціальна експертиза визначає процедуру проведення медико-соціальної експертизи хворим, що досягли повноліття, потерпілим від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання з метою виявлення ступеня обмеження життєдіяльності, причини, часу настання, групи інвалідності. Тобто внесення змін в акти Н-1, Н-5 в частини діагнозів, причинно-наслідкових зв`язків на підставі висновків окремих лікарів діючим законодавством не передбачено. Згідно абзацу пункту 3 вказаного положення юридичну силу мають висновки спеціалізованого медичного закладу. Також зазначив, що у пункті 10 акта за формою Н-1 та п.6 акта за формою Н-5 обґрунтовано вказано, що [PERSON] в порушення вимог технічної проектної документації проводив виймання вугілля відбійним молотком з нижньої частини пласта до верхньої, що призвело до настання нещасного випадку та є порушенням зазначених нормативно-правових актів. Крім того, згідно доповнення №2 до проекту та відробітки 4-й південної лави центрального похилу пл.L1 чітко вказано, що згідно ПБ виїмка вугілля в уступі дозволяється тільки зверху вниз. З цим доповненням [PERSON] ознайомлений під особистий підпис. Згідно пункту 7.38 Положення про систему управління виробництвом і охороною праці у вугільній промисловості України ВП «Шахта Капітальна», гірник (робочий) забезпечує «якісне виконання робіт згідно змінного завдання (наряду) і технічної документації (проекту стандарту), а згідно п.7.38.2 зобов`язаний не допускати порушення … ведення робіт без технічної документації та з її порушенням. Просив відмовити в задоволенні позову. Представник третьої особи Головного управління Держпраці у Донецькій області до судового засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав пояснення на позовну заяву, в яких зазначив, що процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділів визначає Порядок проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 №1232, який діяв на час настання нещасного випадку. Відповідно до п.10 вказаного Порядку розслідування нещасного випадку проводиться комісією, утвореною роботодавцем. У відповідності до ст.171 КЗпП України, ст.22 Закону України «Про охорону праці» і п.10 Порядку № 1232 на роботодавця покладено обов`язок утворити та організувати проведення розслідування нещасного випадку, у тому числі, повторного (додаткового) розслідування. На підставі припису за формою Н-9 від 26.04.2019 №06.4-15-2/5/22-19, виданого Управлінням Держпраці роботодавцем проведено додаткове розслідування нещасного випадку. 31.05.2019 року відповідачем затверджено Акт №16 про нещасний випадок пов`язаний з виробництвом. 18.12.2019 року позивач звернувся з письмовою заявою до Управління Держапраці щодо зобов`язання роботодавця привести висновки акту за формою Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом у відповідність до встановлених обставин, яку було розглянуто у межах повноважень та направлено відповідь. Постановою КМУ від 17.04.2019 року № 337 затверджено Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві. Відповідно до п.30 Порядку №337 розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) комісією підприємства (установи, організації) проводиться протягом п`яти робочих днів з дня утворення комісії. У разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у випадках, зазначених у пункті 43 Порядку №337, розслідування може бути продовжене роботодавцем за письмовим погодженням з територіальним органом Держпраці за місцем настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) або за місцезнаходженням підприємства до отримання відповідних висновків, матеріалів, відповідей, пояснень тощо. Відповідно до вимог п.56 Порядку №337 за результатами перевірки об`єктивності розслідування, проведеного комісією підприємства та у разі виявлення факту недотримання вимог нормативно-правових актів з охорони та гігієни праці під час визначення відповідностей умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці, з`ясування обставин і причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання, встановлення осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці, розроблення плану заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням Держпраці або її територіальним органом може бути прийнято рішення про призначення одного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання. Якщо Держпраці не прийнято рішення про проведення спеціального розслідування, результати роботи комісії, утвореної роботодавцем, оскаржуються потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) лише у судовому порядку. Рішення комісії (спеціальної комісії), зміст акта за формою Н-1 можуть бути оскаржені в судовому порядку потерпілим, членами його сім`ї або уповноваженою ними особою, робочим органом Фонду, а також іншими органами, установами, підприємствами та організаціями, представники яких брали участь у розслідуванні (спеціальному розслідуванні). Відповідно до п.64 Порядку №337 після закінчення періоду тимчасової непрацездатності потерпілого роботодавець протягом 10 робочих днів складає відомості про наслідки нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєнь), аварії за формою Н-2 згідно з додатком 25, де зазначається про закінчення періоду тимчасової непрацездатності потерпілого; смерть потерпілого і внаслідок раптового погіршення стану здоров`я, що підтверджується висновком закладу охорони здоров`я; встановлення заключного діагнозу; смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку, що стався раніше, що підтверджується висновком судово-медичної експертизи про наслідковий зв`язок з нещасним випадком; встановлення інвалідності потерпілому чи його смерть внаслідок одержавної ним травми. Повідомлення за формою Н-2 протягом трьох робочих днів надсилається роботодавцем організаціям та особам, яким надсилались акти за формою Н-1, додається до матеріалів розслідування та зберігається разом з ними відповідно до вимог цього Порядку. Представник третьої особи Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування в Донецькій області в судовому засіданні пояснив, що вважає позов не підлягає задоволенню, надав до суду письмові пояснення, в яких зазначив, що відповідно до п.9 пп.4 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженому постановою КМУ від 30.11.2011 року №1232, який діяв на час проведення розслідування нещасного випадку з позивачем, лікувально-профілактичний заклад обов`язково проводить у порядку, встановленому МОЗ, необхідні дослідження і складає протокол про наявність в організмі потерпілого алкоголю (наркотичних засобів чи отруйних речовин) та визначає ступінь його сп`яніння. Відповідний висновок чи витяг з протоколу, а також висновок про ступінь тяжкості травми із зазначенням коду діагнозу, подаються на запит роботодавцю, Фонду до утворення комісії з проведення розслідування нещасного випадку або голови комісії після її утворення протягом однієї доби з моменту одержання запиту. Згідно п.14 Порядку №1232 комісія з розслідування нещасного випадку зобов`язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення скласти у п`яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 та акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом за формою Н-1 і передати їх роботодавцеві на затвердження. Тому комісія з розслідування нещасних випадків керувалась саме протоколом ЛКК №160 від 22.08.2018 Мирноградської міської лікарні та записала діагноз, встановлений цією ЛКК в п.9 акту за формою Н-1 «Діагноз згідно з листком непрацездатності або довідкою лікувально-профілактичного закладу», а саме «закритий косо-уламковий перелом в/з лівої в/гомілкової кістки зі зміщенням». За приписом головного управління Держпраці у Донецькій області за формою Н-9 від 26.04.2019 року ВП «Шахта Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» провела додаткове розслідування нещасного випадку, який стався 21 серпня 2018 року зі [PERSON] . [PERSON] погодився з рішенням комісії з додаткового розслідування нещасного випадку, який стався з ним 21 серпня 2018 року, а саме причинами, обставинами нещасного випадку та діагнозом, вказаним у акті за формою Н-1, також він погодився залишити беззмінним акт за формою Н-1 з попереднього розслідування від 20.09.2018 року, додаткове розслідування вважати завершеним. Позивач підписав протокол № 2 рішення з додаткового розслідування нещасного випадку, який стався 21.08.2018 о 12 год. 30 хвил. з машиністом гірничих виїмкових машин 5 розряду дільниці з видобутку вугілля №5, та вказав, що претензій не має. Твердженні позивача, що актом Н-1 незрозуміло викладено висновки чи пов`язано із виробничою травмою виявлені на підставі висновку МРТ та за висновком лікаря-нейрохірурга [PERSON] захворювання є необґрунтованим. Позивач сам вказує, що висновки МТР та [PERSON] є захворюванням. Комісія, яка була створена на ВП «Шахта Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» розслідувала нещасний випадок із [PERSON] , а не професійне захворювання. Під час лікування в гострому періоді травми [PERSON] у травматологічному відділенні МЦМЛ йому був встановлений супутній діагноз (загальне захворювання) вертеброгенна люмболгія з больовим, корінцевим синдромом, грижа L4-L5, S1 (з урахуванням історії захворювання - хронічна патологія хребта з 2016 року, консультативних висновків неврологу МЦМЛ від 22.08.2018, 30.08.2018 та 03.09.2018). В наступному загальний характер патології хребта [PERSON] був підтверджений даними обстежень у м.Краматорську від 16.10.2028 та консультативним висновком к.м.д.доцентом кафедри неврології, лікаря-нейрохірурга [PERSON] від 16.10.2018 року, діагноз: хронічний дискогенний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим м`язово-тонічним синдромом. Будь-які зміни травматичного характеру хребта не були виявлені. Діагноз загальної патології хребта, яка має місце у [PERSON] , через рік та більш потому після виробничої травми був безпідставно пов`язаний з наслідками виробничої травми [PERSON] лікарем-нейрохірургом [PERSON] (12.08.2019), неврологом [PERSON] (21.08.2019) та нейрохірургом [PERSON] (17.03.2020). Але висновки вищезазначених фахівців щодо визнання патології хребта та хронічної попереково-крижової радикулопатії [PERSON] посттравматичною та пов`язаною з виробничою травмою 21.08.2018, не були враховані під час винесення потерпілому медико-експертного рішення за наслідками виробничої травми медико-соціальними експертними комісіями (міжрайонною травматологією МСЕК м.Покровська 14.03.2019, 23.10.2019, 16.04.2020, обласною МСЕК №1 м.Краматорська 12.11.2019, 26.12.2019). Крім того, згідно консультативного висновку №7660 ДУ «Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності МОЗ України» м.Дніпро, де [PERSON] перебував на обстеженні з 09.12.2019 по 12.12.2019 за направленням Центру МСЕ м.Краматорська, не був встановлений зв`язок патології хребта з виробничою травмою 21.08.2018 (розповсюджений остеохондроз хребта з переважним ураженням попереково-крижового відділу). Позивач сам визнає, що у нього встановлений діагноз хронічний дискогенний попереково-крижовий радикуліт кили дисків L4-S1 з больовим, корінцевим м`язево-тонічним синдромом. Тобто [PERSON] страждав на радикуліт раніше з 2016 року, про що вказано вище. На момент травми позивач вже був хворий на хронічний радикуліт, тому він ніяк не може бути наслідком виробничої травми. Відповідно до переліку професійних захворювань, затверджених постановою КМУ від 08.11.2000 року №1662 радикулопатії (шийного, попереково-крижового рівня) є професійним захворюванням. Право встановлювати остаточний діагноз щодо професійних захворювань надано спеціалізованим лікувально-профілактичним закладам, встановлених у Переліку спеціалізованих лікувально-профілактичних закладів, які мають право встановлювати остаточний діагноз щодо професійних захворювань, затвердженого Наказом міністерства охорони здоров`я України від 25.03.2003 №133, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10.04.2003 року за №283/7604. Висновки МРТ та висновки лікаря-нейрохірурга [PERSON] не мають ніякого значення для комісії з розслідування професійного захворювання та не повинні братися до уваги комісією з розслідування нещасного випадку. [PERSON] не має повноважень щодо встановлення причинно-наслідкового зв`язку між захворюванням попереково-крижова радикулопатія у позивача з умовами його праці в шахті. Тим більше, що [PERSON] у своєму консультативному висновку спеціаліста від 16.10.2018 не пов`язав захворювання позивача з травмою. Процедура оформлення акта проведення розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання була передана у пунктах 86-99 Порядку № 1232 та врегульована пунктами 123-130 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджених постановою КМУ від 17.04.2019 року №337. Відповідно до вказаних нормативних актів розслідування професійних захворювань проводиться за іншою процедурою, ніж розслідування нещасних випадків. Таким чином, позивач фактично просить суд зобов`язати комісію з розслідування нещасного випадку, який стався з ним, встановити не нещасний випадок, а захворювання, на яке він захворів до нещасного випадку, що є незаконним. Попереково-крижова радикулопатія не може виникнути одномоментно. Вона виникає внаслідок високого рівня фізичного перевантаження та важкості роботи. Саме комісія з розслідування професійного захворювання має право проводити таке розслідування після встановлення остаточного діагнозу щодо професійного захворювання у [PERSON] спеціалізованим лікувально-профілактичним закладом. Просить відмовити [PERSON] у задоволенні позовної заяви в частині оскарження висновків комісії у акті розслідування нещасного випадку. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] з 04.04.2017 року по 14.03.2019 року знаходився у трудових відносинах з відповідачем, працював машиністом гірничих виймальних машин 5 розряду з повним робочим днем у шахті, був звільнений за станом здоров`я на підставі п.2 ст.40 КЗпП України (т.1, а.с. 16-17). 21.08.2018 року з позивачем під час виконання ним трудових обов`язків стався нещасний випадок на виробництві, внаслідок якого позивач отримав травму, про що комісією з розслідування нещасного випадку було складено акт № 16 від 20.09.2018 форми Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, а також акт від 20.09.2018 форми Н-5 розслідування нещасного випадку на виробництві (т.1, а.с.139-143, 236-246). 14.03.2019 року МСЕК позивачу було встановлено 40% втрати професійної працездатності первинно з 14.03.2019 року по 01.04.2020 року та 3 група інвалідності. Йому рекомендовано медикаментозне, оперативне лікування, медична реабілітація у реабілітаційних відділеннях, санаторії (т.1, а.с. 19). Позивач [PERSON] неодноразово звертався з заявами до ГУ Держпраці у Донецькій області та ВП «Шахта «Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» щодо проведення повторного розслідування нещасного випадку з ним, оскільки був не згоден зі змістом актів Н-1 та Н-5, а також щодо видачі повідомлення про наслідки нещасного випадку за формою Н-2 (т.1, а.с.126-129, 131-134). Приписом ГУ Держпраці у Донецькій області від 26.04.2019 року (форма Н-9) у зв`язку зі скаргою [PERSON] в.о. директора ВП «Шахта «Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» було запропоновано провести повторне (додаткове) розслідування нещасного випадку, що стався 21.08.2018 року зі [PERSON] (т.1, а.с.216-217). 31.05.2019 року комісією з розслідування було проведено додаткове розслідування нещасного випадку, що стався 21.08.2018 зі [PERSON] , про що складено акт від 31.05.2019 форми Н-5 проведення додаткового розслідування нещасного випадку та акт №16 від 31.05.2019 за формою Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом (т.1, а.с.21-23, 24-27, 222-235). В п.6 акту розслідування зазначено, що комісія з додаткового розслідування нещасного випадку долучила матеріали попереднього розслідування даного нещасного випадку, врахувала пояснення стосовно обставин нещасного випадку потерпілого [PERSON] від 08.05.2019 року та свідка даного нещасного випадку [PERSON] від 16.05.2019 року, а також відповідь Мирноградської ЦМЛ за №409вих. від 30.05.2019 року стосовно діагнозу [PERSON] та прийшла до висновку, що відповідно до п.15(1) «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві», затвердженому Постановою Кабінету міністрів України №1232 від 30.11.2011 р., даний нещасний випадок пов`язаний з виробництвом, підлягає обліку на підприємстві та по ньому складається акт за формою Н-1 на [PERSON] . Акт форми Н-1 вважати обліковим номером 2018 року. Акт форми Н-1 від 20 вересня 2018 року вважати недійсним. Розслідуванням встановлені обставини, за яких стався нещасний випадок. Зокрема, встановлено, що в процесі виконання робіт з виїмки вугілля на дільниці з видобування вугілля № 5 ВП «Шахта «Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» в районі секції механізованого кріплення 1КД-90 № 56 4-ї південної лави центрального похилу пласта L1 гор. 1136м [PERSON] спочатку виконав виїмку нижньої пачки вугілля висотою 0,6-0,7 м та глибиною 0,4-0,5м з секції механізованого кріплення 1КД-90 № 55 по секцію механізованого кріплення 1КД-90 №59, при цьому періодично збивав верхню пачку вугілля. Приблизно, о 12 год. 20 хв. [PERSON] попередив [PERSON] , що починає виїмку верхньої пачки вугілля на секції механізованого кріплення 1КД-90 № 56 та сказав йому відійти у безпечне місце. [PERSON] перейшов на зачищення привибійного простору на секціях механізованого кріплення 1КД-90 №59-58. О 12 год. 30 хв., в процесі виїмки [PERSON] верхньої пачки вугілля на секції механізованого кріплення 1КД-90 №56, сталося відшарування від пласта фрагменту вугілля великого розміру, а саме 2,2х0,5х0,4м, розміри якого були встановлені комісією з розслідування під час огляду місця нещасного випадку з 13 год. 00 хв. до 20 год. 10 хв. 21.08.2018 року. Під час відшарування фрагменту вугілля [PERSON] стояв на колінах та побачивши, що вугілля відшаровується, він спробував підвестися, відштовхуючись двома руками о фрагмент вугілля. При цьому, [PERSON] встиг встати на підошву виробки тільки правою ногою, а лівою ногою залишився стояти на коліні. Вивертаючись від фрагменту вугілля та падаючи назад, частину тіла [PERSON] в районі попереку перекрутило вправо і він впав на виключений завантажений вугіллям конвеєр СП-026У і у цей час відшарований фрагмент вугілля впав [PERSON] на ліву ногу в районі коліна та нижню частину тулуба до ребер. До моменту визволення [PERSON] з під фрагменту вугілля він знаходився під ним на протязі 10-15 хвилин. Також зазначеними актами встановлено, що [PERSON] отримав виробничу травму 21.08.2018 та знаходився на лікуванні у травматологічному відділенні Мирноградської ЦМЛ. При надходженні на підставі зроблених рентген знімків встановлено діагноз: закритий косо-уламковий перелом в/3 лівої в/гомілкової кісті зі зміщенням, в/3 м/гомілкової кістки без зміщення. Згідно висновку про важкість виробничих травм № 3678/2 від 22.08.2018 року (протокол ЛКК № 160 від 22.08.2018 Мирноградської ЦМЛ) вказане пошкодження відноситься до числа важких виробничих травм. На етапі лікування 16.10.2018 йому було проведено МРТ лівого колінного суглобу, висновок: ознаки неконсолідованого перелому проксимального відділу діафіза в/гомілкової кістки, частково консолідованого перелому м/гомілкової кістки, розрив латерального меніску зі зміщенням фрагменту меніска медіально, пошкодження власної зв`язки наколінника, передньої хрестоподібної зв`язки, заднього рогу медіального меніска. 06.02.2019 року він консультований ортопедом-травматологом НДІТО м. Лиман Донецької області, висновок: наслідки виробничої травми від 21.08.2018 р., невірно зростаючий закритий перелом верхньої третини обох кісток лівої гомілки, посттравматичний розрив латерального меніска зі зміщенням його фрагмента, часткові пошкодження власної зв`язки наколінника, передньої хрестоподібної зв`язки, заднього рогу медіального меніска зліва, постравматичний ДОА лівого колінного суглоба другого ступеня, варусна деформація лівої гомілки, виражена комбінована контрактура лівого колінного суглоба, виражені порушення функції опори і пересування. На підставі обстеження МРТ поперекового відділу хребта від 16.10.2018 року виявлено правобічна форамінальна грижа L3-L4, протрузія межхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта. Консультаційний висновок лікаря-нейрохірурга [PERSON] - хронічний дискогенний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язово-тонічним синдромом (лист Мирноградської ЦМЛ № 409вих від 30.05.2019). Крім цього, зазначеними актами встановлено, що особами, дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку, є: [PERSON] , машиніст гірничих виїмкових машин 5 розряду дільниці з видобування вугілля № 5 ВП «Шахта «Капітальна» ДП «Мирноградвугілля», який виконував роботи з виймання вугілля відбійним молотком з порушенням вимог технічної проектної документації та нормативно-правових актів з охорони праці, а саме проводив виймання відбійним молотком з нижньої частини пласта до верхньої, що призвело до настання нещасного випадку та є порушенням п.п.7.38.1, 7.38.2, 7.38.7 «Положення про систему управління виробництвом і охороною праці у вугільній промисловості України ВП «Шахта «Стаханова», затвердженого наказом по шахті №03/217 від 24.12.2010 року, пункту 1 глави 5 розділу IV, пункту 1 глави 4 розділу V «Правил безпеки у вугільних шахтах» НПАО 10.0-1.01-10; пунктів 1.10.1, 1.10.2, 6 «Інструкції з охорони праці, безпечному виконанню робіт та поведінки у шахті машиніста гірничих виїмкових машин» та [PERSON] , гірничий майстер дільниці з видобування вугілля № 5 ВП «Шахта «Капітальна» ДП «Мирноградвугілля», який не забезпечив належний контроль за безпечним веденням робіт у зміні (т.1, а.с.21-23, 24-27, 222-235). Згідно повідомлення за формою Н-2 про наслідки нещасного випадку, що стався 21.08.2018 року, з машиністом гірничих виїмкових машин 5 розряду дільниці з видобутку вугілля №5 [PERSON] , постраждалий перебував на лікуванні згідно з листком непрацездатності з 21.08.2018 по 14.03.2019, йому встановлено діагноз: закритий косо-уламковий перелом в/3 лівої в/гомілкової кісті зі зміщенням, в/3 м/гомілкової кістки без зміщення. Згідно висновку про важкість виробничих травм №3678/2 від 22.08.2018 (Протокол ЛКК №160 від 22.08.2018 Мирноградської ЦМЛ) вказане пошкодження відноситься до числа важких виробничих травм. На етапі лікування 16.10.2018 йому було проведено МРТ лівого колінного суглобу та у висновку зазначено, що є ознаки неконсолідованого перелому проксимального відділу діафіза в/гомілкової кістки, частково консолідованого перелому м/гомілкової кістки, розрив латерального меніску зі зміщенням фрагменту меніска медіально, пошкодження власної зв`язки наколінника, передньої хрестоподібної зв`язки, заднього рогу медіального меніска. 06.02.2019 року він консультований ортопедом-травматологом НДІТО м. Лиман Донецької області, висновок: наслідки виробничої травми від 21.08.2018 р., невірно зростаючий закритий перелом верхньої третини обох кісток лівої гомілки, посттравматичний розрив латерального меніска зі зміщенням його фрагмента, часткові пошкодження власної зв`язки наколінника, передньої хрестоподібної зв`язки, заднього рогу медіального меніска зліва, постравматичний ДОА лівого колінного суглоба другого ступеня, варусна деформація лівої гомілки, виражена комбінована контрактура лівого колінного суглоба, виражені порушення функції опори і пересування. На підставі обстеження МРТ поперекового відділу хребта від 16.10.2018 року виявлено правобічна форамінальна грижа L3-L4, протрузія межхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта. Консультаційний висновок лікаря-нейрохірурга Козинського О.В. - хронічний диско генний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язово-тонічним синдромом (т.1 а.с.20, т.2 а.с.41). 18.12.2019 року [PERSON] звернувся до ГУ Держпраці у Донецькій області з заявою, в якій просив видати припис за формою Н-9, яким зобов`язати роботодавця привести висновки у акті за формою Н-1 у відповідності до встановлених обставин, а саме зазначити: «Встановити, що правобічна форамінальна грижі L3-L4, протрузія міжхребцевих дисків у сегменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта. За висновкам к.м.н., доцента кафедри неврології та нейрохірургії ДонНМУ лікаря-нейрохірурга [PERSON] - хронічно дискогенний попереково-крижовий радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язево-тонічним синдромом є наслідками виробничої травми 21.08.2018 року (т.1, а.с.28, т.2 а.с.41). Листом Головного управління Держпраці у Донецькій області від 15.01.2020 року [PERSON] надано відповідь щодо приведення у відповідність до встановлених обставин Акту за формою Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, який стався з ним на ВП «Шахта «Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» 21.08.2018 року та зазначено, що додаткове розслідування вказаного нещасного випадку на виробництві на підставі припису ГУ Держпраці за формою Н-9 №06.4-15-2/5/22-19 від 26.04.2019 проведено у відповідності з вимогами «Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» №1232 від 30 листопада 2011. Обставини та причини нещасного випадку викладено в акті у відповідності з наданими до комісії матеріалами. Згідно до вказаного Порядку були направлені запити до Мирноградської ЦМЛ №08/503 від 21.08.2018 та №08/396 від 26.04.2019 року, на які комісією були отримані відповіді викладені у медичних висновках від 22.08.2018 №3678/2 (Протокол ЛКК №160 від 22.08.2018 року Мирноградської міської центральної лікарні) та №401 від 30.05.2019 Мирноградської міської центральної лікарні. У п.9 Акту Н-1 від 31.05.2019 викладено висновки у відповідності до медичних висновків від 22.08.2018 №3678/20 (Протокол ЛКК №160 від 22.08.2018 року Мирноградської міської центральної лікарні) та №401 від 30.05.2019 Мирноградської міської центральної лікарні, тобто комісією було враховано всю медичну документацію отриману під час проведення розслідування. Враховуючи вищезазначене підстави для видачі припису за формою Н-9 та призначення додаткового розслідування відсутні. Запропоновано [PERSON] звернутися до керівника підприємства з заявою про складання повідомлення за формою Н-2 про наслідки нещасного випадку з наданням відповідних медичних висновків (т.1, а.с.29, 135). 20.01.2020 [PERSON] звернувся з заявою до директора ВП «Шахта Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» про видачу повідомлення за формою Н-2 з виправленими медичними висновками (т.1, а.с.29зворот, 137). Листом ВП «Шахта Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» від 30.01.2020 року [PERSON] повідомлено, що по закінченню додаткового розслідування нещасного випадку 01.06.2019 року йому були видані під особистий підпис акт проведення додаткового розслідування нещасного випадку від 31 травня 2019 року (форма Н-5), акт №16 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом від 31 травня 2019 року (форма Н-1) та повідомлення про наслідки нещасного випадку за формою Н-2, яке додається до акта за формою Н-1, з діагнозами встановленими у період тимчасової непрацездатності. Зазначено, що підстав для внесення до Повідомлення за формою Н-2 будь-яких виправлень у підприємства немає (т.1, а.с.30, 136). Згідно епікризу історії хвороби №7155-780 [PERSON] в період з 21.08.2018 по 04.09.2018 знаходився на лікуванні в травматологічному відділенні Мирноградської ЦМЛ з діагнозом: закритий косо-уламковий перелом в/3 лівої в/гомілкової кісті зі зміщенням, в/3 м/гомілкової кістки без зміщення, суп. діагноз: вертиброгенна люмбоішалгія з больовим корінцевим синдромом, грижа L4-5, S1. Знаходиться на «Д» обліку у невропатолога з діагнозом остеохондроз поперекового відділу хребта, грижи L3, L4, протрузія міжхребцевих дисків L4, S1, спондильоз поперекового відділу хребта. В 2016 році лікувався в неврологічному відділенні (т.1, а.с.33). Згідно епікризу історії хвороби №7841/855 [PERSON] в період з 14.09.2018 по 21.09.2018 знаходився на лікуванні в травматологічному відділенні Мирноградської ЦМЛ з діагнозом: закритий, уламковий перелом обох кісток в/3 лівої гомілки зі зміщенням, запалення спиць. Спостерігається у невролога за місцем проживання у зв`язку з вертиброгенною люмбоішалгією больовими та корінцевими синдромами, гриж Шморля гриж L4-5, S1 хребців (т.1, а.с.34). Згідно епікризу історії хвороби № 8437/919 [PERSON] в період з 05.10.2018 по 10.10.2018 знаходився на лікуванні в травматологічному відділенні Мирноградської ЦМЛ з діагнозом: закритий, уламковий перелом обох кісток в/3 лівої гомілки, нагноєння гематоми в/3-с/3 гомілки. Знаходиться на «Д» обліку у невролога у зв`язку з вертиброгенною люмбоішалгією (т.1, а.с.35). Згідно епікризу історії хвороби №8929/980 [PERSON] в період з 23.10.2018 по 30.10.2018 знаходився на лікуванні в травматологічному відділенні Мирноградської ЦМЛ з діагнозом: закриті переломи в/3 обох кісток лівої гомілки, нагноєння гематоми, закрите пошкодження переднього рогу латерального меніску лівого колінного суглобу. Спостерігається у невролога за місцем проживання у зв`язку із хронічним дискогенним попереково-крижовим радикулітом (т.1, а.с.36). Згідно консультативного висновку спеціаліста від 16.10.2018 року ТОВ «Лікувально-діагностичного центру «Альянс» к.м.н., доцентом кафедри неврології та нейрохірургії ДонНМУ лікарем-нейрохірургом [PERSON] [PERSON] встановлено діагноз: хронічний дискогенний попереково-крижаний радикуліт, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язово-тонічним синдромом (т.1, а.с.40, 86). Згідно консультативного висновку спеціаліста від 12.08.2019 року ТОВ «Лікувально-діагностичного центру «Альянс» к.м.н., доцентом кафедри неврології та нейрохірургії ДонНМУ, лікарем-нейрохірургом [PERSON] [PERSON] встановлено діагноз: виробнича травма (21.08.2018) з забоєм хребта, розвитком кил міжхребцевих дисків та хронічного післятравматичного дискогенного попереково-крижаного радикуліту, кили дисків L3-S1 з больовим, корінцевим, м`язово-тонічним синдромом, порушенням статико-динамічної функції хребта. Зазначено, що наявні кили дисків та наявний дискогенний радикуліт потрібно розглядати як післятравматичний процес (т.1, а.с.39). Згідно консультаційного висновку спеціаліста від 21.08.2019 року ТОВ «Лікувально-діагностичного центру «Альянс» зав. кафедри неврології і нейрохірургії, обласним неврологом, доцентом [PERSON] [PERSON] встановлено діагноз: хронічний посттравматичний (травма на виробництві 21.08.2018); грижа L3, L4, протрузія L4- L5, L5-S1) попереково-крижовий радикуліт з вираженим больовим корінцевим м`язово-тонічним синдромами, з вираженими статико-динамічними порушеннями, часто рецедивуюча течія, стадія затяжного загострення (т.1, а.с.38). Згідно довідки Медичного діагностичного центру від 01.09.2018 року у [PERSON] проведенням МСКТ хребта виявлено КТ-ознаки гриж L3-4-5- S1 МПД, дегенеративні зміни хребта (початковий остеохондроз), ретролистез L3-4 хребта І ст. правосторонній сколіоз І ст. (т.1, а.с.41). Згідно магнітно-резонансної томографії поперекового відділу хребта від 16.10.2018 року у [PERSON] виявлено МР-ознаки правосторонньої форамінальної грижі L3- L4, протрузій міжхребтових дисків у сигменті L4-S1, остеохондроз, спондилез попереково-крижового відділу хребта (т.1, а.с.42). Згідно довідки Лікувально-діагностичного центру від 16.10.2018 року, у [PERSON] встановлено: лівосторонній сколіоз певного ступеня, остеохондроз L5-S1, спондилоартроз, нефіксований ретролистез L1- L3 хребтів, грижі Шморля L1- L5 хзребтів, фіксована нестабільність L4 хребта. При проведенні функціональних проб виявлено: гіпермобільність у сегментах L1- L4, тіла L1- L3 хребтів зміщуються тільки кзаді при розгибанні до 8 мм (т.1, а.с.43). Згідно консультативного висновку №7660 ДУ «Український державний науково-дослідний інститут медико-соціальних проблем інвалідності МОЗ України» від 12.12.2019 [PERSON] встановлено основний діагноз: наслідки виробничої травми 2018 року у вигляді зрослого перелому в/3 лівої гомілки, посттравматичний лівобічний гонартроз ІІ ст., контрактура колінного суглобу, ПФС І-ІІ ст.., больовий синдром. Також встановлено: розповсюджений остеохондроз хребта з переважним ураженням попереково-крижового відділу ПФХ І ст. (т.1, а.с.44, 45, 87). Згідно висновку головного нейрохірурга Департаменту охорони здоров`я Донецької облдержадміністрації Калача О.В. від 17.03.2020 року, [PERSON] встановлено діагноз: хронічна посттравматична (виробнича травма 21.08.2018 року з забоєм поперекового відділу хребта, посттравматичною протрузією дисків L3-L4, L4-L5, L5-S1 з розривом фіброзного кільця) поперекова-крижана радикулопатія, стадія триваючого загострення, рецидивуючий перебіг з вираженим больовим, м`язово-тонічним лівобічним корінцевим синдромами, дисфункцією тазових органів, вираженим порушенням статикою-динамічної функції хребта та функції ходи (т.1, а.с.46). Згідно магнітно-резонансної томографії попереково-крижового відділу хребта від 17.03.2020 року у [PERSON] виявлено МР-ознаки правосторонньої форамінальної грижі L3-L4, протрузій міжхребцевих дисків у сигменті L4-S1, остеохондроз, спондилез поперекового відділу хребта (т.1, а.с.47). Згідно епікризу історії хвороби №6956-803 [PERSON] в період з 08.10.2016 по 17.10.2016 знаходився на лікуванні у неврологічному відділенні Мирноградської ЦМЛ з діагнозом: гостра біль у спині, іррадуюча у S ногу, що посилюється при ходьбі, фізичному навантаженні (т.1, а.с.88). Згідно епікризу історії хвороби №8024-925 [PERSON] в період з 21.11.2016 по 30.11.2016 знаходився на лікуванні у неврологічному відділенні Мирноградської ЦМЛ з діагнозом: загострення хронічної спондилогенної п/к радикулопатії з помірним вертеброгенним та корешковим больовим синдромом (т.1, а.с.89). Доповненням №2 до проекту підготовки та відпрацювання 4-ї південної лави центрального похилу пласта L1 передбачена технологія виймання вугілля на відбійних молотках по лаві. Так, робітники здійснюють виїмку вугілля під захистом механізованої крепі, з конвеєру лави, який зупинений, а пускач заблокований. Відбиту гірничу масу за допомогою лопат розкидають по конвеєру для подальшої прокачки. Згодом, для прокачки, робітники уходять з конвеєру під секції крепі та за командою здійснюється прокачка конвеєром вугілля, яке відвантажене робітниками на конвеєр. Робітники знаходячись під захистом механізованої крепі, відбійним молотком збивають вугілля проти секції на глибину 0,8-1,5 м та ширину 1,5 м заходками по 0,4 м у глибину. Роботи з виймання вугілля здійснюються у 2 цикли… Після чого виконується відбійка вугілля в уступі на паю заходками по 0,8 м. Напрямок розробки вугілля зверху вниз (по падінню). Відбите вугілля лопатами викидається на конвеєр. Робітники при цьому знаходяться в закріпленому просторі пая чи під секціями механізованого кріплення… Згідно ПБ виймання вугілля в уступі дозволяється тільки зверху вниз. З цим доповненням [PERSON] ознайомлений під особистий підпис (т.1, а.с.203-207; т.2, а.с. 51-53). Згідно виписки з пунктів «Положення про систему управління виробництвом і охороною праці у вугільній промисловості України ВП «Шахта «Стаханова», затвердженого наказом по шахті №03/217 від 24.10.2010: п. 7.38 Гірник (робочий). п. 7.38.1 Забезпечує: якісне виконання робіт згідно змінного завдання (наряду) і технічної документації (проекту стандарту); дотримання вимог ст. 41, 42 Гірничого Закону України щодо безпеки робіт, ст. 14 Закону України «Про охорону праці» та нормативних актів з охорони праці; кваліфіковане і правомочне управління необхідними для роботи машинами, механізмами, устаткуванням, приладами, системами захисту і контролю параметрів безпеки (небезпеки); підтримання безпечних умов праці на робочому місці. п. 7.38.2 Зобов`язаний: - знати і виконувати вимоги технічної документації (проектів, інструкцій тощо), ПЛА в межах своєї роботи, правила поведінки в особливо небезпечних підземних умовах; - не допускати порушень пило газового режиму, вибухобезпеки електрообладнання, пожежної безпеки, ведення робіт у небезпечних зонах (на небезпечному обладнанні), робіт без технічної документації та з її порушенням. п .7.38.7 Несе відповідальність за: - невиконання заходів безпеки, передбачених нормативно-технічними документами, під час виконання змінного завдання (наряду) - особисті порушення правил і норм безпеки робіт, які спричинили або могли б спричинити важкі наслідки (аварії, травматизм). Згідно Виписки з пунктів «Інструкції з охорони праці, безпечному виконанню робіт та поведінки у шахті машиніста гірничих виїмкових машин»: п. 1.10.1. Знати і виконувати вимоги з охорони праці, передбачені чинним законодавством України, трудовим (колективним) договором (угодою, контрактом), правилами внутрішнього трудового розпорядку та цією інструкцією. п. 1.10.2. Знати і виконувати вимоги нормативних актів і технічних документів (проектів, інструкцій) з охорони праці, що стосуються його професії та робочого місця. п.6. Машиніст гірничих виїмкових машин несе відповідальність за: - невиконання заходів безпеки, передбачених нормативно-технічною документацією при виконанні змінного завдання (наряду); - особисті порушення правил і норм безпеки робіт, які спричинили або могли б спричинити тяжкі наслідки (аварії, травматизм) (т.1, а.с.209). Відповідно до ст.22 Закону України «Про охорону праці», роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. Відповідно до ст.171 Кодексу законів про працю України, власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Відповідно до п.27 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 № 1232, який діяв на момент настання з позивачем нещасного випадку, проведення первісного і додаткового розслідувань нещасного випадку та втратив чинність з 01.07.2019 на підставі постанови КМУ від 17.04.2019 року № 337, розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків. До гострого професійного захворювання належить захворювання, що виникло після однократного (протягом не більш як однієї робочої зміни) впливу шкідливих факторів фізичного, біологічного та хімічного характеру. Відповідно до п.22 вищевказаного Порядку, після закінчення періоду тимчасової непрацездатності або у разі смерті потерпілого внаслідок травми, одержаної під час нещасного випадку, роботодавець, який бере на облік нещасний випадок, або робочий орган виконавчої дирекції Фонду (у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно) складає повідомлення про наслідки нещасного випадку за формою Н-2 (далі - повідомлення за формою Н-2) згідно з додатком 8 і надсилає його в 10-денний строк організаціям і особам, яким надсилалися акти за формою Н-5 і Н-1, а у разі смерті потерпілого внаслідок раніше отриманих травм або інших ушкоджень терміново подає письмове повідомлення про нещасний випадок згідно з додатком 2 установам, організаціям, яким надсилалися акти за формою Н-5 і Н-1. Повідомлення за формою Н-2 обов`язково додається до акта за формою Н-1 і зберігається разом з ним відповідно до цього Порядку. Пунктом 3 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337 (далі - Порядок № 337 від 17.04.2019), який діє з 01.07.2019, визначено значення термінів, які вживаються у цьому Порядку, зокрема: гостре професійне захворювання (отруєння) - захворювання (або смерть), що виникло після однократного (протягом не більш як однієї робочої зміни) впливу на працівника шкідливих факторів фізичного, біологічного та хімічного характеру (у тому числі інфекційні, паразитарні, алергійні захворювання); медичний висновок - висновок у формі рішення лікарсько-консультативної комісії (лікарсько-експертної комісії) закладу охорони здоров`я (у разі нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та висновок у формі рішення лікарсько-експертної комісії високоспеціалізованого профпатологічного закладу охорони здоров`я (у разі хронічного професійного захворювання (отруєння) за місцем амбулаторного обліку, лікування або обстеження потерпілого про встановлення зв`язку погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього важкості та напруженості трудового процесу, небезпечних, шкідливих виробничих факторів, психоемоційних причин або протипоказань за станом здоров`я виконувати роботу; нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо; хронічне професійне захворювання (отруєння) - захворювання, що виникло внаслідок провадження професійної діяльності працівника виключно або переважно впливу шкідливих факторів виробничого середовища та трудового процесу, пов`язаних з роботою. Відповідно до п.44 Порядку № 337 від 17.04.201944 на запит голови комісії (спеціальної комісії), потерпілого (членів його сім`ї або уповноваженої ними особи) заклади охорони здоров`я у найкоротший строк безоплатно надають необхідний для проведення розслідування медичний висновок про встановлення зв`язку (або його відсутність) погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, а також наявності протипоказань за станом здоров`я виконувати роботу потерпілим. Відповідно до п.64 Порядку № 337 від 17.04.2019, після закінчення періоду тимчасової непрацездатності потерпілого роботодавець протягом 10 робочих днів складає відомості про наслідки нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєнь), аварії за формою Н-2 (далі - повідомлення за формою Н-2) згідно з додатком 25, де зазначається про закінчення періоду тимчасової непрацездатності потерпілого; смерть потерпілого внаслідок раптового погіршення стану здоров`я, що підтверджується висновком закладу охорони здоров`я; встановлення заключного діагнозу; смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку, що стався раніше, що підтверджується висновком судово-медичної експертизи про наслідковий зв`язок з нещасним випадком; встановлення інвалідності потерпілому чи його смерть внаслідок одержаної ним травми. Повідомлення за формою Н-2 протягом трьох робочих днів надсилається роботодавцем організаціям та особам, яким надсилались акти за формою Н-1, додається до матеріалів розслідування та зберігається разом з ними відповідно до вимог цього Порядку. Таким чином, судом встановлено, що з позивачем 21.08.2018 стався нещасний випадок на виробництві, внаслідок якого він отримав травму, про що 20.09.2018 були складені відповідні акти форми Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, та форми Н-5 розслідування нещасного випадку на виробництві. Згодом, після проведення додаткового розслідування нещасного випадку, 31.05.2019 складено акт форми Н-5 проведення додаткового розслідування нещасного випадку та акт форми Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом. Під час повторного розслідування нещасного випадку та складання вказаних актів Н-1 та Н-5 від 31.05.2019 комісією з розслідування нещасного випадку було отримано від Мирноградської ЦМЛ, а також від потерпілого відповідні медичні документи та висновки (т.2, а.с.1-10). Встановлені на час розслідування [PERSON] діагнози було відображено у актах Н-1 та Н-5 від 31.05.2019. Але після проведення додаткового розслідування нещасного випадку і складання 31.05.2019 актів Н-1 та Н-5 позивач [PERSON] продовжував обстеження і ним були отримані наступні медичні висновки: 12.08.2019 консультативний висновок спеціаліста ТОВ «Лікувально-діагностичного центру «Альянс» к.м.н., доцента кафедри неврології та нейрохірургії ДонНМУ, лікаря-нейрохірурга [PERSON] (т.1, а.с.39), 21.08.2019 консультаційний висновок спеціаліста ТОВ «Лікувально-діагностичного центру «Альянс» зав. кафедри неврології і нейрохірургії, обласного невролога, доцента [PERSON] (т.1, а.с.38), 17.03.2020 висновок головного нейрохірурга Департаменту охорони здоров`я Донецької облдержадміністрації Калача О.В. (т.1, а.с.46). Зазначеними висновками встановлено зв`язок наявних на час обстеження у [PERSON] захворювань хребта, радікуліта (згідно з медичними діагнозами) з виробничою травмою 21.08.2018. Саме цю інформацію згідно заявлених позовних вимог позивач просить суд зобов`язати відповідача внести в акти за формою Н-1 та Н-5 від 31.05.2019. Суд вважає, що позовні вимоги в цій частині не підлягають задоволенню з таких підстав. Акт форми Н-5 проведення додаткового розслідування нещасного випадку та акт форми Н-1 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, було складено комісією з розслідування нещасного випадку 31.05.2019 після проведення додаткового розслідування нещасного випадку за приписом ГУ Держпраці у Донецькій області від 26.04.2019 року форми Н-9 відповідно до вимог чинного законодавства. Медичні висновки, в яких зазначено про наявність зв`язку встановлених [PERSON] захворювань з виробничою травмою, яка сталася 21.08.2018, було отримано позивачем 12.08.2019, 21.08.2019, 17.03.2020, тобто вже після проведення додаткового розслідування нещасного випадку та складання актів за формою Н-1 та Н-5 від 31.05.2019. Після отримання зазначених висновків позивач звертався до ГУ Держпраці у Донецькій області та роботодавця - ВП «Шахта Капітальна» ДП «Мирноградвугілля» з заявами про врахування вказаних медичних висновків та приведення висновків у акті за формою Н-1 у відповідність до встановлених обставин цими медичними висновками, а також видачу нового повідомлення за формою Н-2. Законодавство чинне на час отримання позивачем висновків від 12.08.2019, від 21.08.2019, від 17.03.2020 та на час його звернення щодо врахування цих висновків, а саме Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, який діє з 01.07.2019, не передбачає внесення змін до актів форми Н-1, Н-5 у випадку встановлення нового діагнозу потерпілому чи встановлення якихось додаткових обставин щодо медичного діагнозу у потерпілого вже після складання відповідних актів. В цьому випадку відповідно до п.64 зазначеного Порядку, зокрема при встановленні заключного діагнозу після продовження лікування, роботодавцем мають бути складені відомості про наслідки нещасного випадку за формою Н-2. Але в даному випадку позивачем було отримано консультаційні висновки певних спеціалістів, що не відповідає вимогам пунктів 3 та 44 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337, а саме згідно п.44 Порядку на запит голови комісії або потерпілого заклади охорони здоров`я мають надавати необхідний для проведення розслідування медичний висновок про встановлення зв`язку (або його відсутність) погіршення стану здоров`я працівника з впливом на нього шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища та згідно п.3 Порядку медичним висновком є висновок у формі рішення лікарсько-консультативної комісії (лікарсько-експертної комісії) закладу охорони здоров`я (у разі нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). Тобто позивачем отримано консультаційні висновки певних окремих спеціалістів, а не відповідне рішення лікарсько-консультативної комісії (лікарсько-експертної комісії) закладу охорони здоров`я, саме яке відповідно до вищевказаних положень законодавства має бути враховане при розслідуванні нещасного випадку (чи складанні відомостей про наслідки нещасного випадку за формою Н-2). Тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають. Також позовні вимоги про встановлення факту нещасного випадку на виробництві із отриманням позивачем забою хребта під час виробничої травми 21.08.2018 року задоволенню не підлягають, оскільки цей факт вже встановлений і підтверджується відповідними актами за наслідками розслідування нещасного випадку. Так, згідно акту форми Н-5 від 31.05.2019 проведення додаткового розслідування нещасного випадку та акту форми Н-1 від 31.05.2019 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, встановлено, що 21.08.2018 із позивачем на виробництві стався нещасний випадок, вказаними актами встановлені і обставини нещасного випадку, зокрема, що відшарований фрагмент вугілля великого розміру впав [PERSON] на ліву ногу в районі коліна та нижню частину тулуба до ребер, після чого [PERSON] знаходився під цим фрагментом вугілля на протязі 10-15 хвилин. Тобто з вказаних встановлених розслідуванням обставин вбачається, що [PERSON] зазнав удару відшарованим великим фрагментом вугілля в ліву ногу в районі коліна та нижню частину тулуба до ребер, що включає і хребет, знаходився під фрагментом вугілля на протязі 10-15 хвилин. Тому суд вважає, що у позивача відсутні підстави для встановлення факту нещасного випадку на виробництві у судовому порядку. Стосовно позовних вимог про виключення з актів за формою Н-1 та Н-5 від 31.05.2019 абзаців щодо причини виникнення нещасного випадку, пов`язаних з діями (бездіяльності) [PERSON] та зв`язку дій (бездіяльності) [PERSON] з наслідками, що призвели до причин настання нещасного випадку, суд вважає, що вони не підлягають задоволенню з таких підстав. В акті форми Н-5 від 31.05.2019 проведення додаткового розслідування нещасного випадку та в акті форми Н-1 від 31.05.2019 про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, зазначені встановлені розслідуванням обставини, за яких стався нещасний випадок, та особи, дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку. Так, зокрема, встановлено, що [PERSON] , виконуючи роботи з виїмки вугілля на дільниці з видобування вугілля № 5 в районі секції механізованого кріплення 1КД-90 № 56 4-ї південної лави центрального похилу пласта L1 гор. 1136 м, спочатку виконав виїмку нижньої пачки вугілля висотою 0,6-0,7 м та глибиною 0,4-0,5 м з секції механізованого кріплення 1КД-90 № 55 по секцію механізованого кріплення 1КД-90 №59, а потім почав виїмку верхньої пачки вугілля на секції механізованого кріплення 1КД-90 № 56. І в процесі виїмки [PERSON] верхньої пачки вугілля на секції механізованого кріплення 1КД-90 №56 сталося відшарування від пласта фрагменту вугілля великого розміру, яким було травмовано [PERSON] . Ці встановлені комісією з розслідування нещасного випадку обставини не оскаржувалися позивачем після проведення розслідування і не оскаржуються ним в даному позові. Через ці встановлені обставини комісія з розслідування нещасного випадку також встановила, що дії самого постраждалого [PERSON] призвели до настання нещасного випадку, оскільки він проводив виймання вугілля відбійним молотком з нижньої частини пласта до верхньої, що є порушенням п.п.7.38.1, 7.38.2, 7.38.7 «Положення про систему управління виробництвом і охороною праці у вугільній промисловості України ВП «Шахта «Стаханова», затвердженого наказом по шахті №03/217 від 24.12.2010 року, пункту 1 глави 5 розділу IV, пункту 1 глави 4 розділу V «Правил безпеки у вугільних шахтах» НПАО 10.0-1.01-10; пунктів 1.10.1, 1.10.2, 6 «Інструкції з охорони праці, безпечному виконанню робіт та поведінки у шахті машиніста гірничих виїмкових машин», якими, зокрема, передбачено, що робітник зобов`язаний знати і виконувати вимоги нормативних актів і технічних документів (проектів, інструкцій) з охорони праці, що стосуються його професії та робочого місця (т.1, а.с.209). При цьому доповненням №2 до проекту підготовки та відпрацювання 4-ї південної лави центрального похилу пласта L1, з яким [PERSON] був ознайомлений під особистий підпис, передбачено, що згідно ПБ виймання вугілля в уступі дозволяється тільки зверху вниз. Тобто [PERSON] були порушені правила безпеки виконання робіт, які він виконував, у зв`язку з чим комісією з розслідування нещасного випадку правомірно встановлено наявність вини [PERSON] в настанні нещасного випадку. Таким чином, позовні вимоги не підлягають задоволенню. На підставі ст.22 Закону України «Про охорону праці», ст.171 КЗпП України, п.п.3, 44, 64 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 337,

Outcome: dismissed