Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-14 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду із позовною заявою до [PERSON], в якій просить розірвати шлюб, укладений між ним та відповідачем 17 червня 1994 року у Виконавчому комітеті Пономаренківської сільської ради Харківського району Харківської області за актовим записом №6. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що з 17 червня 1994 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають повнолітню доньку [PERSON], [INFO]. Під час спільного проживання, в останні роки, між сторонами постійно виникали сварки через різні погляди на сімейне життя та ведення спільного господарства, виховання дитини. Між позивачем та відповідачем втрачено почуття взаємної любові, поваги, взаємодопомоги та підтримки. Життям один одного сторони не цікавляться. З вересня 2016 року ведення між сторонами спільного господарства та сумісне проживання припинено. За глибоким переконанням позивача подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини з відповідачем немає. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 вересня 2018 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. У підготовчому засіданні, яке відбулося 17 грудня 2018 року, ухвалою суду, яка була постановлена без видалення судді до нарадчої кімнати, підготовче провадження у вищевказаній цивільній справі було закрито, справу призначено до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Позивач в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності в якій позовні вимоги підтримав у повному обсязі, у разі неявки відповідача не заперечував проти розгляду справи в заочному порядку. Відповідач у судове засідання повторно не з'явилася, про день та час слухання справи була повідомлена своєчасно і належним чином через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, причини неявки суду не повідомила. Будь яких заяв та клопотань від відповідача не надходило. Враховуючи, що в судове засідання не з'явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У зв'язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленої про дату, час та місце судового засідання відповідача, яка не повідомила про причини неявки та не подала відзив відповідно до статті 280 ЦПК України суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 17 червня 1994 року Виконавчим комітетом Пономаренківської сільської ради Харківського району Харківської області, актовий запис №6, під час державної реєстрації шлюбу відповідач змінила прізвище з «[PERSON]» на «[PERSON]» (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER], видане 23 червня 2018 року Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області). За змістом положень ч.1 ст. 24 СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з'ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім'ї неможливим. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідач [PERSON] на період знаходження справи в провадженні суду не надала клопотань про відновлення свого дошлюбного прізвища або залишення шлюбного прізвища після розірвання шлюбу. На підставі викладеного і

Outcome: approved