Jurisdiction: civil
Date: 2018-09-12 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до Деснянського районного суду м. Києва з позовом до відповідача Київської міської ради, треті особи: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовано наступним. Після смерті матері позивача - [PERSON], яка настала [INFO], відкрилась спадщина на ? частину житлового будинку [ADDRESS]. Інша ? частина вказаного житлового будинку належить на праві власності третій особі по справі - [PERSON]. Місце проживання матері - [PERSON] на день смерті було зареєстроване за адресою: [NUMBER]. Спадкоємцем за законом на ? частину житлового будинку, що належала на праві власності матері - [PERSON] є донька - позивач [PERSON] Інших спадкоємців за законом і за заповітом немає. Після розірвання шлюбу з [PERSON], [INFO] у Відділі РАЦС Печерського району м. Києва, прізвище матері було змінено з «[PERSON]» на «[PERSON]». Після укладення позивачем шлюбу з [PERSON], [INFO] у Відділі РАЦС Мінського виконкому м. Києва, вона (позивач) змінила прізвище з «[PERSON]» на «[PERSON]». Державний нотаріус П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частину житлового будинку [ADDRESS], у зв'язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини та запропоновано продовжити строк на прийняття спадщини в судовому порядку, що підтверджується постановою від 21.02.2018 року. Позивач зазначила, що після смерті матері погіршився стан здоров'я, позивачу довелось доглядати за свекром [PERSON], який тяжко хворів та помер [INFO] Майже відразу після похорон свекра, позивач доглядала за хворою свекрухою - [PERSON]. На протязі тривалого період часу в неї не приймали заяву про прийняття спадщини в нотаріальній конторі. З огляду на вищенаведені обставини, вона (позивач) не мала можливості вчасно подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Позивач зазначила, що нею пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причин. На підставі викладеного, позивач просить суд постановити рішення, яким визначити [PERSON] додатковий строк - в два місяці для подання заяви для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті матері - [PERSON], яка настала [INFO] Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 26.03.2018 р. відкрито провадження в справі та призначено справу до підготовчого судового засідання (а.с.21). Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 30.03.2018 р. витребувано в П'ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори копію спадкової справи, відкритою після смерті [PERSON], що померла [INFO] (а.с.33-34). Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 17.05.2018 р. закрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, 3-ті особи: Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, [PERSON] про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 04.07.2018 р., яка внесена до протоколу судового засідання замінено неналежного відповідача Київську міську раду на належного відповідача [PERSON] сільську раду Київської області, Вишгородського району. В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила суд задовольнити в повному обсязі. Додатково в обґрунтування заявлених позовних вимог зазначила, що вона [PERSON], проживає за адресою: [ADDRESS]. В грудні 2012 року через 40 днів після смерті своєї матері [PERSON], яка померла [INFO], за порадою свої колег, щоб не стояти в черзі до державного нотаріуса, звернулась до приватного нотаріуса Захарченко Тетяни Василівни, яка працювала по вул. Гната Юри, номер будинку не пам'ятає. Нотаріус перевірила всі документи та дивлячись в якому стані була позивач (під дією заспокійливих) запропонувала їй залишити всі свої документи. Нотаріус сказала їй, що все зробить як потрібно, а вона (позивач) після того оговтається, вже після нового року зможе приїхати та забрати всі документи,а разі чого вирішити питання, які б у неї (позивача) виникнули. Однак, одразу після нового року, вона приїхати до приватного нотаріуса Захарченко Т.В. не змогла, оскільки [INFO] помер свекор [PERSON] та на її утриманні залишилась свекруха інвалід І групи по зору. Поки вирішила всі питання стосовно свекрухи пройшло 40 днів і з нею також необхідно було подавати документи. Згодом, їй [PERSON] повідомили, що помер її рідний (біологічний) батько, з яким її мати не жила вже більше 30, але вона продовжувала періодичне спілкування. Друга жінка батька поховала його, навіть на надав можливості їй, [PERSON] з ним проститись, з приводу чого вона дуже переймалась. Оскільки вона (позивач) залишила всі необхідні документи у приватного нотаріуса Захарченко Тетяни Василівни, то не переймалась та гадала, що нотаріус зробила все як необхідно, а тому не поспішала до нотаріуса, так як фактично жила на антидепресантах, у зв'язку з втратою за пів року 3-х близьких осіб. Прийшовши в себе, вона одразу поїхала до приватного нотаріуса. Як виявилось, вона пропустила строк з заявою про відкриття спадщини після смерті матері всього на 5 днів. Приватний нотаріус Захарченко Т.В. не внесла відомості до спадкового реєстру. Нотаріус вибачилась, ледь знайшовши документи повернула їх, а також повернула сплачені нею кошти і відправила позивача до державної нотаріальної контори, при цьому лише тільки через суд. До державної нотаріальної контори позивач звернулась не одразу, а лише через 2 роки, оскільки потрібен був час для відновлення душевного покою. До державного нотаріуса вона, [PERSON] зверталась 5 разів. Спочатку київський нотаріус відправив її до нотаріуса у Вишгороді, а останній навпаки до державної нотаріальної контори м. Києва, оскільки ? частина будинку знаходиться в Вишгородському районі, а померла мати була прописана в м. Києві та зазначили зібрати всі необхідні довідки, котрі вона зібравши, нотаріуси знову пересилали один одному, при цьому знаходили причини для відмови. У зв'язку з викладеним та своєю необізнаністю вона пропустила строк для прийняття спадщини. Приватний нотаріус Захарченко Т.М. наразі за раніше вказаною адресою не знаходить та наскільки відомо виїхала за кордон. Представник відповідача [PERSON] сільської ради Київської області, Вишгородського району до судового засідання не з'явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлено своєчасно та належним чином. Про причини неявки суд не повідомлено. Відзив на позовну заяву станом на 13.09.2018 р. на адресу Деснянського районного суду не надходив. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України - у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Представник третьої особи Головного територіального управління юстиції у місті Києві до судового засідання не з'явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлено своєчасно та належним чином. Представником Головного територіального управління юстиції у місті Києві на адресу Деснянського районного суду м. Києва надіслано письмові пояснення по справі (вх. 17431 від 16.04.2018 р.) відповідно до яких розгляд даної справи залишають на розсуд суду. Просить розглянути справу за відсутності представника Головного територіального управління юстиції у місті Києві за наявними документами та доказами, враховуючі фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до діючого законодавства. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Третя особа [PERSON] до судового засідання 23.09.2018 року не з'явилась. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлено своєчасно та належним чином. Причини неявки суду невідомі. В підготовчому судовому засіданні проти задоволення позовних вимог не заперечувала. Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Зі згоди позивача, який не заперечує проти заочного розгляду справи, суд знаходить за можливим розглянути справу у відсутності відповідача, згідно до вимог частини 4 ст. 223 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів з постановленням заочного рішення, що відповідає положенням статті 280 цього Кодексу. Вислухавши пояснення позивача, всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved