Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради і просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], який помер 02 березня 2016 року, терміном шість місяців з дня набрання рішенням законної сили, посилаючись на те, що у лютому 2017 року йому стало відомо про смерть своєї бабусі [PERSON] та свого батька [PERSON], але у звязку з тим, що він вже тривалий час проживає на території Російської Федерації разом зі своєю хворою матірю [PERSON], він не зміг своєчасно звернутися із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Позивач та його представник у судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені, представник позивача звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його та позивача відсутність. Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання повторно не прибув, про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, про що свідчать зворотні поштові повідомлення про отримання рекомендованих листів суду з судовими повістками, причину неявки суду не повідомив. Представник третьої особи Четвертої Харківської державної нотаріальної контори в судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності. Третя особа приватний нотаріус ХМНО Харківської області [PERSON] у судове засідання не прибула, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, звернулася до суду з заявою про розгляд справи за її відсутність. Третя особа [PERSON] в судове засідання не прибула, про час та місце розгляду справи була належним чином повідомлена, причину неявки суду не повідомила. Представник [PERSON] [PERSON] у судовому засіданні позов не визнала та пояснила, що 23 квітня 2016 року [PERSON] склала заповіт, яким заповіла все своє майно [PERSON], який помер 03 серпня 2017 року, єдиним спадкоємцем якого є його дружина [PERSON] Відразу після смерті батька позивач був повідомлений про це, мав можливість звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, але без поважних причин цього не зробив. Наведені позивачем причини пропуску строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини не є поважними і, як вбачається з наданої ним медичної документації, його мати не хворіє на онкологічне захворювання, протягом 2016 року перебувала на стаціонарному лікуванні лише 9-ть днів. Вислухавши представника третьої особи, оцінивши надані сторонами докази, суд вважає, що позов задоволенню не підлягає. До такого висновку суд дійшов виходячи з наступного… Судовим розглядом встановлено, що позивач [PERSON] є сином [PERSON] та онуком [PERSON] (а.с. 9, 11). 02 березня 2016 року [PERSON] помер (а.с. 7). 30 серпня 2016 року [PERSON] померла (а.с. 8). 28 лютого 2017 року позивачу стало відомо, що після смерті його батька [PERSON] залишилася спадщина у вигляді ? частини квартири [ADDRESS], яка належала йому на праві спільної сумісної власності на підставі свідоцтва про право власності на житло № 7-03-044, виданого 10 лютого 2003 року Державним підприємством завод «Електроважмаш» (а.с. 12). Позивач [PERSON] протягом тривалого часу проживає на території Російської Федерації разом зі своєю матірю [PERSON] Після смерті батька протягом шести місяців він не звернувся з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Згідно з відповіддю приватного нотаріусу Харківського міського нотаріального округу Харківської області [PERSON] від 23 лютого 2017 року № 24/02-14 позивачу стало відомо, що [PERSON] залишили заповіт не на його імя (а.с. 10). Суд зазначає, що за загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини. Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини через те, що не знав про смерть спадкодавця, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Зазначена правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року № 6-1215цс16, від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12) та 4 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15). Відповідно до Листа № 24-753/0/4-13 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. На підставі наведеного суд не може прийняти в якості поважних причини пропуску позивачем строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини посилання позивача на ту обставину, що він проживає у Російській Федерації, має хвору матір і дізнався про смерть батька лише 28 лютого 2017 року. Таким чином, судовим розглядом встановлено, що причини, на які посилається позивач як на підставу для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а саме: постійне проживання на території Російської Федерації, хвороба його матері та необізнаність про смерть батька не можуть бути визнані поважними, і тому суд доходить висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову і надання позивачу додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до абз. 2 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» відповідачами у справах про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Відповідно до ст. ст. 10, 15, 88, 209, 212, 215 ЦПК України, ст. ст. 1220, 1222, 1269, 1270, 1272 ЦК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», суд -

Outcome: dismissed