Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою, якою просить суд ухвалити рішення, яким визначити [PERSON] , [INFO] , додатковий строк в 1(один) місяць для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В обґрунтування позовних вимог представник позивача покликається на те, що [INFO] помер її чоловік [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку [ADDRESS] , що належала спадкодавцеві на підставі свідоцтва про право на спадщину. Вона є спадкоємцем першої черги та звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у зв`язку з тим, що нею пропущено встановлений законом строк для прийняття спадщини. Вважає, що нею було пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки після смерті чоловіка, їх будинок було пошкоджено в результаті артилерійського обстрілу 22.10.2014 року. Довгий час у місті велися активні бойові дії. У місті не було ні світла, ні води, ні тепла, лише постійні обстріли міста. Не працювали будь-які міжміськи перевезення. Довгий час не працював жоден нотаріус, вона була відрізана від нормального життя. Тому вона була позбавлена можливості звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Представник позивача - адвокат Хлидчи В.С. в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена, надала заяву, в якій просить розглянути справу в її відсутності, позовні вимоги [PERSON] підтримує та наполягає на їх задоволенні. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подала заяву, в якій просить розглянути дану справу за його відсутності, проти задоволення заявлених вимог [PERSON] не заперечує. Відповідно до ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні, про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи. Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Частиною 2 ст. 247 ЦПК України встановлено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Ураховуючи наведене, суд постановив ухвалу про розгляд даної справи за відсутності всіх учасників справи та нездійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено та підтверджується долученою копією свідоцтва про смерть, що [INFO] , у віці 64 років, у м.Авдіївка, Донецької області, помер [PERSON] , про що 11 вересня 2014 року складено відповідний актовий запис № 365 та Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Авдіївського міського управління юстиції у Донецькій області 11 вересня 2014 року, видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] арк. справи 5/. Спадщина відкрилася в цей же день, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 1220 ЦК України. Відповідно до ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 25 грудня 2001 року, посвідченого державним нотаріусом Авдіївської державної нотаріальної контори, спадкоємцем спадкового майна [PERSON] , який помер [INFO] , що складається з житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, розташованого у [ADDRESS] - є на 1/2 частку спадкового майна син спадкодавця - [PERSON] /арк. справи 9/. Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 05 червня 2003 року, посвідченого державним нотаріусом Авдіївської державної нотаріальної контори, спадкоємцем спадкового майна [PERSON] , яка померла [INFO] , що складається з 1/2 частки житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, розташованого у [ADDRESS] - є на 1/2 частку спадкового майна син спадкодавці - [PERSON] /арк. справи 10/. Дослідженими судом матеріалами справи встановлено, що заповіту спадкодавець [PERSON] щодо розпорядження своїми правами на випадок смерті не складав. Відповідно до ч.ч. 2 та 3 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно з ч.1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , уклали шлюб [INFO] , після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] »(арк. справи 8). Також в судовому засіданні встановлено, що [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується записом у паспорті [NUMBER] (арк. справи 21-22). Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 31 січня 2020 року, виданою приватним нотаріусом Авдіївського міського нотаріального округу Донецької області, встановлено факт звернення [PERSON] до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері її чоловіка [PERSON] та відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що вона пропустила піврічний термін, передбачений цивільним законодавством для подання заяви(арк. справи 7). Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Зазначений правовий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 22 травня 2019 року у справі № 351/2403/17. Так, вищенаведеними обставинами встановлено, що [PERSON] , який помер [INFO] , на випадок своєї смерті не розпорядився належним майном. Позивач є єдиною спадкоємицею першої черги за законом, що не відмовилась від спадкового майна та вирішила його прийняти. Проте, остання в силу життєвих обставин - пропустила законодавчо визначений строк для прийняття спадщини. Згідно відповіді приватного нотаріуса Авдіївського міського нотаріального округу Василенка В.А. № 227/01-16 від 18.05.2020 року, спадкова справа до майна [PERSON] , який помер [INFO] в його провадженні відсутня/арк. справи 44/. З інформаційної довідки зв Спадкового реєстру(спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , у Спадковому реєстрі інформація відсутня/арк. справи 46/. У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 роз`яснено, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду з позовом, позивач як на поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини посилається на те, що після смерті чоловіка, їх будинок було пошкоджено в результаті артилерійського обстрілу 22.10.2014 року. Довгий час у місті велися активні бойові дії. У місті не було ні світла, ні води, ні тепла, лише постійні обстріли. Не працювали будь-які міжміські перевезення. Довгий час не працював жоден нотаріус. Згідно довідки Авдіївського МВ ГУМВС України в Донецькій області, 22.10.2014 року в ДЧ Авдіївського МВ зареєстровано заяву [PERSON] , [INFO] про пошкодження будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] , внаслідок артилерійського обстрілу 17.10.2014 року близько 14 год. 00 хв. ЕУ № 3373 від 20.11.2014 року вказане повідомлення внесено в ЄДРС за № 12014050140000756, що підтверджується також Витягом з кримінального провадження/арк. справи 12-13/. Загальновідомим фактом є те, що з 2014 року на території Донецької та Луганської областей проводиться антитерористична операція ( на даний час ООС), яка була розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014. Наказом Першого заступника Голови Служби безпеки України - керівника Антитерористичного центру при Службі безпеки України від 7 жовтня 2014 року № 33/6/а «Про визначення районів проведення антитерористичної операції та термінів її проведення» визначено такі райони проведення антитерористичної операції та терміни її проведення, зокрема, Донецька область - з 07 квітня 2014 року. На теперішній час рішення про завершення проведення антитерористичної операції на території Донецької області не прийнято. Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 07.11.2014 року №1085-р- (в редакції від 02.12.2015 року) - м. Авдіївка Донецької області - віднесені до переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення. За таких обставин, абсолютно очевидно, що позивачка мала поважні причини того, що не звернулась до нотаріальної контори у шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, тому що з початку проведення АТО і по теперішній час на території Донецької області і зокрема в м.Авдіївка соціально-політична обстановка залишається напруженою, м.Авдіївка піддається постійним обстрілам, що також є загально відомим фактом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновок щодо застосування відповідних норм права, викладений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 листопада 2018 року у справі № 636/2510/17. Крім того, суд враховує ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» згідно з якою практика ЄСПЛ застосовується українськими судами як джерело права. Так, право на захист власності викладено у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів. Конвенція в ст. 1 Першого протоколу, практично в єдиному приписі, що стосується майна, об`єднує всі права фізичної або юридичної особи, які містять у собі майнову цінність. На відміну від традиційного розуміння інституту права власності, ЄСПЛ тлумачить поняття «майно» (possessions) набагато ширше й у контексті ст. 1 Першого протоколу під «майном» розуміє не тільки «наявне майно» (existing possessions). Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Суд вважає, що пропуск строку позивачем для прийняття спадщини, яке складається із нерухомого майна, на яке інші особи, окрім позивача, не претендують, пов`язане із правом володіти і користуватися майном, а тому є перешкодою для позивача у користуванні власністю, що входить до складу спадщини, що в свою чергу є порушенням ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. З урахуванням обставин справи та наданих позивачем доказів, враховуючи практику Європейського суду з прав людини щодо застосування ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд дійшов висновку визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , поважними, а тому [PERSON] необхідно визначити додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю один місяць, для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно з ч.5 ст.268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення.

Outcome: approved