Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-05 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви для прийняття спадщини за заповітом, посилаючись на таке. [INFO] , у віці 71 року померла його баба по лінії матері - [PERSON] . За життя, а саме 16 липня 2007 року, на випадок смерті [PERSON] склала заповіт, яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, в загалі все те, що на день смерті буде їй і на що вона за законом матиме право, заповіла йому. Вказаний заповіт не скасовувався та не змінювався. Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме: земельну ділянку, площею 6,13 гектарів в межах згідно з планом, яка розташована на території Високівської сільської ради Михайлівського району, Запорізької області, та яка призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю серії 1- ЗП №015572 від 30 жовтня 1997 року. Про, наявність заповіту він дізнався нещодавно, і одразу 29 січня 2020 року звернувся до державного нотаріуса Михайлівської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, що залишилось після смерті [PERSON] . Проте, Постановою від 29 січня 2020 року №39/02-14 позивачу було відмовлено у вчинені нотаріальної дії з причини пропуску строку на прийняття спадщини, тому він просить визначити йому додатковий строк протягом трьох місяців, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що залишилась після смерті спадкодавця - [PERSON] , яка померла [INFO] . В судове засідання позивач [PERSON] не з`явився, надав суду заяву з клопотанням про розгляд справи за його відсутності, просить задовольнити позовні вимоги. Представник відповідача Роздольської об`єднаної територіальної громади Михайлівського району Запорізької області в судове засідання не з`явився, проте надав заяву про розгляд справи у його відсутність. Проти задоволення позовних вимог не заперечує. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, з урахуванням заяви позивача та представника відповідача про слухання справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до наступних висновків. В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] є спадкоємцем за заповітом спадкового майна, що залишилось після смерті [PERSON] , яка відповідно до свідоцтва про смерть Серії [NUMBER] виданого 27 травня 2009 року Високівською сільською радою Михайлівського району Запорізької області, померла [INFO] , у віці 71 року , про що в книзі реєстрації смертей 27 травня 2009 року складено актовий запис № 11. (а.с.5). Так, згідно заповіту від 16 липня 1997 року, посвідченого секретарем виконкому Високівської сільської ради Михайлівського району Запорізької області та зареєстрованого в книзі для запису нотаріальних дій №79, [PERSON] все її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, в загалі все те, що на день смерті буде їй і на що вона за законом матиме право, заповіла [PERSON] . (а.с.6). Згідно Державного акту на право приватної власності на землю Серії 11-ЗП №015572, [PERSON] на підставі рішення розпорядження голови Михайлівської райдержадміністрації від 23 вересня 1997 року №509, передано у приватну власність земельну ділянку площею 6,13 га в межах згідно з планом, розташована на території Високівської сільської ради, передано для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. (а.с.7). Постановою державного нотаріуса Третьої Запорізької Державної нотаріальної контори Трипольської К.К. № 39/02-14 від 29 січня 2020 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки на день смерті за однією адресою зі спадкодавцем він не був зареєстрований та заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк до нотаріальної контори не подав. (а.с.8). Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦК України та ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно з ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які данні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно ст.79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців). Відповідно до ст.1217, 1218 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини згідно вимог ст.1270 ЦК України встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини передбачені ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. З матеріалів спадкової справи №36/2017 встановлено, що заповіт, посвідчений секретарем виконкому Високівської сільської ради Михайлівського району Запорізької області та зареєстрований в книзі для запису нотаріальних дій №79 є чинним. Позивачє єдиним спадкоємцем за вказаним заповітом [PERSON] , яка померла [INFO] і на день смерті була зареєстрована одна. Інших спадкоємців не має. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, треба враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Крім того, суд враховує, що відповідач Роздольська сільська рада не заперечує проти задоволення позовних вимог. Оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що позивач з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, оскільки не був обізнаний про наявність заповіту. Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги ґрунтуються на законі та доведені в судовому засіданні, тому позивачу необхідно визначити додатковий строк протягом трьох місяців для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що залишилась після смерті спадкодавця [PERSON] , яка померла [INFO] . Враховуючи викладене,

Outcome: approved