Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-23 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою, в якій з урахуванням уточнених позовних вимог просить скасувати усиновлення малолітнього [PERSON] (після усиновлення - [PERSON] ), внести зміни в актовий запис про народження, а саме: поновити актовий запис про народження № 357 від 08.09.2011 про народження [PERSON] , [INFO] , складеного Приморським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що на підставі рішення Київського районного суду м. Донецька від 12.02.2014 у справі № 2о/257/31/14, позивачка усиновила [PERSON] , [INFO] , якому було змінено та записано в свідоцтві про народження: прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] », по батькові з « [PERSON] » на « [PERSON] », місце народження з «Україна, Донецька область, Приморський район, місто Маріуполь» на «Україна, Донецька область, Київський район, місто Донецьк», дату народження залишено без змін. Батьками дитини записано громадянку України [PERSON] , [INFO] , батько-записано зі слів, відповідно до частини першої статті 135 Сімейного Кодексу України. Із самого початку проживання усиновленої дитини стало зрозуміло, що це складна дитина. Спочатку позивачка сподівалася на педагогічну запущеність дитини, а тому почала приділяти багато уваги її вихованню. Дитина не сприймала і не сприймає до сьогодні позивачку як матір, а іншу усиновлену позивачем дитину, як сестру, не проявляє до них поваги. В подальшому поведінка сина стала ще нестерпнішою, у зв`язку із чим, спільне проживання є неможливим. Він почав красти, внаслідок чого позивач змушена звертатися до органів поліції, брехати, на зауваження або взагалі не реагує, або кричить із вживанням нецензурної лайки на адресу позивача та її дочки. В школі у дитини постійні проблеми. [PERSON] не проявляє уваги до навчання, в колективі з дітьми постійно конфліктує і веде себе знервовано, агресивно на зауваження вчителів не реагує. Позивач зазначає, що вжила всіх заходів щодо виховання дитини (проводила бесіди особисто, в школі з дирекцією та вихователями) маючи надію на виправлення дитини, але жодних позитивних результатів це не дало, тому позивач звернулася до суду з даним позовом. Між ними склалися такі стосунки, що призводить до неможливості подальшого їх сумісного проживання. В судовому засіданні позивачка та її представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили їх задовольнити з підстав, наведених в позовній заяві, зазначили, стосунки з дитиною не покращили, дитина не сприймає позивачку, як матір. Представник відповідача - Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради, в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, пославшись на висновок від 20.12.2019 № 793 щодо не доцільності скасування усиновлення дитини [PERSON] , [INFO] . Представник третьої особи - Приморський районний у місті Маріуполі відділу державної реєстрації актів цивільного стану в судове засідання не з`явився, подали до суду заяву про розгляд справи без участі представника. Суд, вислухавши пояснення сторін, покази свідка, дослідивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Рішенням Київського районного суду м. Донецька від 12.02.2014 у справі №2о/257/31/14, [PERSON] , [INFO] , дозволено усиновлення [PERSON] , [INFO] , який народився у м. Маріуполь Донецької області. Зобов`язано Приморський відділ державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області в актовому запису про народження [PERSON] , [INFO] від 08.09.2011 року змінити прізвище дитини « [PERSON] » на « [PERSON] », по батькові з « [PERSON] » на « [PERSON] », місце народження з «Україна, Донецька область, Приморський район, місто Маріуполь» на «Україна, Донецька область, Київський район, місто Донецьк», дату народження залишити без змін. Батьками дитини записати Громадянку України [PERSON] , [INFO] , батько-записати зі слів, відповідно до частини першої статті 135 Сімейного Кодексу України. 29.03.2014 Приморським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Маріупольського міського управління юстиції у Донецькій області видано повторно свідоцтво про народження [PERSON] , [INFO] , в якому зазначено місце народження: «Україна, Донецька область, Київський район, місто Донецьк», батько: « [PERSON] », мати « [PERSON] », про що,08.09.2011 складено відповідний актовий запис № 357. Згідно із довідкою Служби у справах дітей по Київському району Департаменту служб у справах дітей № 03-22/1436/19 від 23.10.2019 [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , взяті на облік усиновлених дітей за умовами проживання і виховання яких здійснюється нагляд. 19.10.2018 Харківською спеціалізованою школою №133 «Ліцей мистецтв» відносно [PERSON] надана інформація, згідно якої [PERSON] неврівноважений. Самостійно контролювати свою поведінку може насилу. Постійно порушує дисципліну. Кожен урок кричить, розмовляє, регоче, вигукує неприємні для оточуючих слова, створює шум будь-якими засобами. Своїми поведінкою намагається привернути до себе увагу інших дітей. Сидіти спокійно за партою не може, повзає по підлозі. Вести уроки не дає. На зауваження не реагує. Проведені з ним бесіди адміністрації на Сашу не діють, результату не дають. Саша спілкується з окремими хлопцями класу.Може не контролювати свої вчинки, вдарити, штовхнути. На перервах порушує норми поведінки. Згідно із інформацією №863 від 26.11.2019, наданою комунальним закладом «Харківська спеціалізована школа з поглибленим вивченням окремих предметів №133 «Ліцей мистецтв» [PERSON] спілкується з деякими однокласниками, проте відмічають, що хлопчик у спілкуванні з однолітками, які йому не симпатизують, проявляє агресію. Мати цікавиться успіхами дитини в школі, відвідує батьківські збори, підтримує зв`язок з класним керівником. З боку адміністрації ХСШ № 133 «Ліцей мистецтв» до матері [PERSON] претензій щодо виконання своїх батьківських обов`язків зауважень немає. 18.09.2020 комунальним закладом «Харківська спеціалізована школа з поглибленим вивченням окремих предметів №133 «Ліцей мистецтв» Харківської міської ради Харківської області надана інформацією щодо учня, [PERSON] , [INFO] , відповідно до якої, останній має конфлікти з однокласниками та вчителями. Не вміє працювати у колективі. Не контролює свої емоції та поведінку. Не має достатньої мотивації до навчання і зацікавленості до освітнього процесу. При дослідженні судом щоденника учня 3-В ХСШ № 133 «Ліцей мистецтв» [PERSON] за 2019/2020 навчальний рік вставленою, що він містить численні зауваження щодо поганої поведінки учня, зафіксовані постійні конфлікти з іншими учнями школи. Також в матеріалах справи міститься заява позивача від 14.09.2020 до Київського ВП ГКНП в Харківській області за фактом вчинення крадіжки належних їй грошових коштів [PERSON] . У заяві зазначено про систематичність таких дій з боку сина. Відповідно до інформації, що міститься у листі Центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді Київського району м. Харкова № 47 від 17.01.2020 щодо з`ясування наявності складних життєвих обставин, вивчення причин, що призвели до їх виникнення, проведення первинної оцінки потреб, з`ясування думки дитини щодо скасування усиновлення зазначено, що родина складається з трьох чоловік: мати [PERSON] , двоє усиновлених дітей: [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , в сім`ї склались негативні взаємовідносини через неадекватну поведінку [PERSON] , які роблять неможливим спільне проживання. В ході роботи з сім`єю було з`ясовано, що дружні, родинні відносини між матір`ю та [PERSON] не склались. Під час роботи з [PERSON] було з`ясовано, що він не хоче покидати сім`ю, але хоче жити в іншій сім`ї, не бажає знаходиться в інтернатному закладі, в лікарні почував себе комфортно. Неадекватність своєї поведінки не визнає і не змінює, взаємовідносини в сім`ї не покращились. На думку Центру, налагодити сімейні відносини в родині неможливо, а залишення [PERSON] в сім`ї не відповідає його інтересам та інтересам іншої усиновленої дитини [PERSON] . Як вбачається із відповіді № 0626 від 28.02.2020, наданої на виконання ухвали суду КНП ХОР «Обласний психоневрологічний диспансер», [PERSON] , [INFO] , перебуває на обліку лікаря-психіатра дитячого з приводу наслідків органічного враження центральної нервової системи, змішаних розладів поведінки та емоцій ( F 06.8, F 9 за міжнародною класифікацією хвороб Х перегляду). Протягом зазначеного часу він чотири рази проходив курси стаціонарного лікування в Центрі психіатричної допомоги дітям КНП ХОР «Обласна клінічна психіатрична лікарня №3». Дати та діагнози госпіталізацій відповідно: перша - з 22.10.2018 по 28.11.2018 - змішані розлади поведінки та емоцій на органічному фоні (F 92.8): друга - з 26.12.2018 по 25.01.2019 - змішані розлади поведінки та емоцій на органічному фоні, транзиторні моторні тики (F 92.8): третя- з 22.03.2019 по 22.04.2019 - змішані розлади поведінки та емоцій на органічному фоні, транзиторні моторні тики (F 92.8), четверта- з 17.10.2019 по 15.11.2019 - змішані розлади поведінки та емоцій на органічному фоні, транзиторні моторні тики (F 92.8). Дати звернень до дитячого психіатра КНП ХОР «Обласний психоневрологічний диспансер» зазначені у формі первинної облікової документації № 25/0, затвердженої наказом від 14.02.2012 № 110 Міністерства охорони здоров`я України - амбулаторній картці № 763/2019 - 17.10.2018, 22.11.2018, 30.11.2018, 22.12.2018, 21.03.2019, 16.10.2019, 27.12.2019. Виявлені у дитини розлади психіки носять суто хворобливий характер, мають хронічний перебіг, призводять до соціальної та сімейної дезадаптації та потребують постійного лікування. Відповідно до даних «психологічного статусу», зазначеного у виписках із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого [PERSON] , [INFO] , за № 6557 від 22.11.2018, № 7965 від 25.01.2019, № 1861 від 22.04.2019, № 6269 від 15.11.2019, наданих КНП ХОР «Обласна клінічна психіатрична лікарня №3» дитина напружена, неспокійна, легко дратується. У відділенні адаптувався порівняно швидко, на санаторній половині не втримався через поведінку, переведений в наглядову палату. З дітьми провокує конфліктні ситуації, порушує дисципліну в класі, проявляє впертість, використовує в мові ненормативну лексику, схильний до середовищного оточення, тощо. Згідно довідки від 22.10.2020, наданої комунальним некомерційне підприємство Харківської обласної ради «Обласний дитячий психоневрологічний санаторій № 2» [PERSON] знаходився на оздоровленні в КНП ХОР «Обласний дитячий психоневрологічний санаторій № 2» з 21.09.2020 з діагнозом: F 92.8. Поступив на оздоровлення у супроводі матері вперше. Неодноразово проявляв агресію по відношенню до дітей (б`є їх, наносить тілесні ушкодження), під час приступів агресії кидає в дітей меблі (стільці, столи дитячі), використовує у своїй мові нецензурні слова. На зауваження не реагує, пояснити свою поведінку не може. Постійно порушує режим санаторію. Негативістичний, напружений, тривожний. До дому не проситься, про матір не запитує, емоційної прихильності не відчувається. Зазначені обставини підтвердив в судовому засіданні допитаний за клопотанням позивачки лікар Обласної клінічної психіатричної лікарні №3 Сорока І.О . Частинами четвертою та п`ятою статті 19 Сімейного кодексу України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо скасування усиновлення обов`язковою є участь органу опіки та піклування, представленого належною юридичною особою. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Згідно із висновком Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради №793 від 20.12.2019 орган опіки та піклування вважає не доцільним скасування усиновлення дитини [PERSON] , [INFO] . Аналізуючи зміст висновку №793 від 20.12.2019 суд приходить до висновку, що органом опіки та піклування досліджувались обставини щодо скасування усиновлення лише з підстав, визначених п.2 ч.1. ст.238 СК України, а саме страждання дитини недоумством, на психічну чи іншу тяжку невиліковну хворобу, про що усиновлювач не знав і не міг знати на час усиновлення, у зв`язку із чим відповідач прийшов до висновку про недоцільність скасування усиновлення. Водночас, в позовній заяві позивач крім іншого посилається на підставу скасування усиновлення, визначену п.3 ч.1 ст.238 СК України, відповідно до якої скасування усиновлення можливо в разі, якщо між усиновлювачем і дитиною склалися, незалежно від волі усиновлювача, стосунки, які роблять неможливими їхнє спільне проживання і виконання усиновлювачем своїх батьківських обов`язків. Надаючи оцінку висновку органу опіки та піклування №793 від 20.12.2019, суд бере до уваги, що зміст висновку зводиться до загальних відомостей про дитину, її матір, за відсутності буд-яких обґрунтувань прийнятого рішення при дослідженні наявностіобставин, визначених п.3 ч.1 ст. 238 СК України. Орган опіки у своєму висновку не звернув увагу на напружені сімейним відносинам, що мають тривалий характер та які роблять неможливими їхнє спільне проживання і виконання позивачем своїх батьківських обов`язків. Частиною шостою статті 19 Сімейного кодексу України передбачено, що суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини. З огляду на те, що висновок Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради №793 від 20.12.2019 щодо недоцільності скасування усиновлення дитини [PERSON] , [INFO] , є недостатньо обґрунтованим, тому приймаючи до уваги інші докази по справі в сукупності, враховуючи інтереси дитини, суд не погоджується з ним. За змістом ч. 8 ст.7 СК України, регулювання сімейних відносин має здійснюватись із максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Відповідно до положень ст. 51 Конституції України, ст. 5 СК України держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, забезпечує охорону прав матері та батька, створює умови для зміцнення сім`ї. Ніхто не може зазнавати втручання в його сімейне життя, крім випадків, встановлених Конституцією України. Статтею 207 Сімейного кодексу України встановлено, що усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду, крім випадку, передбаченого ст.282 цього Кодексу. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя. Згідно з ч.ч.3-5 ст.232 СК України, з моменту усиновлення виникають заємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини. Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків. Відповідно до п.п. 1-3 ч. 1, ч. 4 ст. 238 СК України, усиновлення може бути скасоване за рішенням суду, якщо воно суперечить інтересам дитини, не забезпечує їй сімейного виховання, якщо дитина страждає недоумством, на психічну чи іншу тяжку невиліковну хворобу, про що усиновлювач не знав і не міг знати на час усиновлення; та якщо між усиновлювачем і дитиною склалися, незалежно від волі усиновлювача, стосунки, які роблять неможливими їхнє спільне проживання і виконання усиновлювачем своїх батьківських обов`язків. Усиновлення скасовується від дня набрання чинності рішенням суду. Як роз`яснив Верховний Суд України в Постанові Пленуму №3 від 30.03.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і позбавлення та поновлення батьківських прав» основною причиною скасування усиновлення є невідповідність усиновлення інтересам усиновленої дитини, незабезпечення їй сімейного виховання. Цим поняттям охоплюються усі аспекти правовідношення із усиновлення, як винного, так і невинного характеру зі сторони усиновлювача. До таких обставин, зокрема, слід віднести відсутність взаємної злагоди в силу особистих якостей усиновлювача та (або) усиновленого, в результаті чого усиновлювач не користується авторитетом у дитини або дитина не відчуває себе членом сім`ї усиновлювача; виявлення після усиновлення розумової неповноцінності або спадкових відхилень у стані здоров`я дитини, які істотно утруднюють або унеможливлюють процес виховання, про наявність якого усиновлювач не був попереджений при усиновленні; поновлення у дієздатності батьків дитини, до яких він був дуже прив`язаний і не може забути про них після усиновлення, що негативно впливає на його емоційний стан, і т. п. Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 239 СК України, у разі скасування усиновлення припиняються на майбутнє права та обов`язки, що виникли у зв`язку з усиновленням між дитиною та усиновлювачем і його родичами. У разі скасування усиновлення дитина передається за бажанням батьків або інших родичів їм, а якщо це неможливо, - вона передається на опікування органові опіки та піклування. Частиною другою статті 239 СК України встановлено, що у разі скасування усиновлення відновлюються права та обов`язки між дитиною та її батьками, іншими родичами за походженням. Згідно ст. 241 СК України після набрання чинності рішенням суду про визнання усиновлення недійсним або скасування усиновлення суд у місячний строк зобов`язаний надіслати копію рішення до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем реєстрації народження дитини. Орган державної реєстрації актів цивільного стану на підставі рішення суду про скасування усиновлення або визнання його недійсним вносить відповідні зміни до актового запису про народження дитини. Порядок здійснення усиновлення (скасування усиновлення), здійснення нагляду за дотриманням прав усиновлених дітей регулюється Порядком провадження діяльності з усиновлення та здійснення нагляду за дотриманням прав усиновлених дітей, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.2008 № 905. Відповідно до п.п. 3, 7, 18 вказаного Порядку визначено, що усиновленню підлягають діти, які перебувають на відповідному обліку дітей, які можуть бути усиновлені, що здійснюється службами у справах дітей районних, районних у м. Києві та Севастополі держадміністрацій, виконавчих органів міських, районних у містах рад за місцем походження дитини-сироти або дитини, позбавленої батьківського піклування, уповноваженим органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань дітей, службами у справах дітей обласних, Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та Мінсоцполітики. Діти-сироти, діти, позбавлені батьківського піклування, діти, батьки яких дали згоду на усиновлення, беруться на місцевий облік службою у справах дітей за місцем їх походження протягом місяця після виникнення підстав для усиновлення. Діти знімаються з місцевого, регіонального та централізованого обліку в разі їх усиновлення та поновлюються на місцевому, регіональному та централізованому обліку в разі визнання усиновлення недійсним; скасування усиновлення, тощо. Позивачкою доведено те, що стосунки, які формувалися між усиновлювачем та дитиною з перших днів після її усиновлення можна назвати незалежними від волі усиновлювача, адже ці стосунки не на всі 100 % визначалися, будувалися, корегувалися, планувалися, заявлялися, приймалися з волі позивача, впродовж проживання дитини в її родині, остання робила все можливе, щоб дитина мала все необхідне (фізичний та духовний розвиток), але обставини, які не залежать від її волі унеможливлюють подальше проживання дитини разом із нею. Враховуючи викладене, в ході розгляду справи суд, знайшов об`єктивне підтвердження факту того, що між усиновлювачем і дитиною склалися, незалежно від волі усиновлювача стосунки, які роблять неможливим їхнє спільне проживання і виконання усиновлювачем своїх батьківських обов`язків, а тому суд вважає позов обґрунтованим, доведеним та таким, що підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved