Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою 24.01.2020 року, в якій просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] , надавши додатково три місяці з моменту набрання законної сили рішення суду. Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що [INFO] померла [PERSON] , яка доводилась їй матір`ю. Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді житлового будинку за адресою: [ADDRESS] . Померла мешкала сама та на день її смерті з нею ніхто не був зареєстрований. Померлою заповіт не складався, а отже спадкування має відбуватись за законом. Вона належить до спадкоємців першої черги і є єдиною спадкоємицею першої черги. 26.12.2019 року приватним нотаріусом міського нотаріального округу Дніпропетровської області Лігутою Л.В. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за зконом після смерті матері [PERSON] у зв`язку з тим, що нею пропущений встановлений законом 6-ти місячний строк на прийняття спадщини. Вона не подала вчасно заяву, оскільки в її родині відбувались значні події, які потребували уваги та значних матеріальних витрат. Її чоловік [PERSON] переніс інсульт та тривалу хворобу, яка потребувала постійного догляду, утримання та піклування та йому було встановлено інвалідність. Після певного покращення стану здоров`я її чоловіка вона звернулась із заявою до нотаріуса. Беручи до уваги неможливість переоформлення спадщини в нотаріальному порядку шляхом отримання свідоцтва про право на спадщину через пропущені строки, вона змушена звернулась до суду. Ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 28.01.2020 року прийнято справу до розгляду та відкрито провадження в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 26.05.2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду. Позивач правом присутності не скористувалась, подавши заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримує, просить їх задовольнити. Представник відповідача [PERSON] , правом на участь в судовому засіданні не скористалась, подавши заяву про розгляд справи за її відсутності, рішення прийняти на розсуд суду. Третя особа [PERSON] , правом присутності не скористалась надавши заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову не заперечує та вказала, що згідно паспорту її ім`я « [PERSON] ». В ході розгляду ухвалою суду від 16.03.2020 року витребувано матеріали спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] (зворот а.с. 22). Дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд приходить до наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] є рідною донькою [PERSON] , факт родинних відносин як між донькою та матір`ю підтверджується свідоцтвом про її народження серії № [NUMBER] від 31.07.1961 року та свідоцтвом про одруження серії [NUMBER] від 05.03.1988 року згідно якого позивач уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (а.с. 6). За життя [PERSON] на праві спільної сумісної власності належала частка квартири за адресою: [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] видане 11.07.2000 р. Управлінням житлово-комунального господарства виконавчого комітету Криворізької міської ради, згідно розпорядження №С-838 від 06.06.2000 р. (а.с. 7,8). [INFO] померла мати позивача [PERSON] (а.с. 5) та після її смерті відкрилась спадщина на належну за життя частку квартири (а.с. 5). Батько позивача [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть [NUMBER] (а.с.36). Згідно зі ст.ст.1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Спадкування здійснюється за законом або заповітом. Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або законом. Оскільки за життя [PERSON] заповітів не складала, тому спадкування належного їй за життя майна здійснюється в порядку спадкування за законом згідно черговості, визначеної ст.ст.1258-1266 ЦК України. Інших спадкоємців, які б належали до першої черги спадкування за законом, в ході судового розгляду не встановлено. Як визначено ч.1 ст.1268, ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має право подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини в межах встановленого законом строку. Згідно з ч.1, ч.2 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Як визначено ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Із системного аналізу вказаних положень законодавства слідує, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у 6-місячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Таким чином, строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , почав відлік відповідно з дати її смерті та закінчився 09 грудня 2019 року. Як слідує зі спадкової справи №02-14, заведеної приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Лігута Л.В., після смерті [PERSON] із заявою про прийняття спадщини звернулась лише її донька [INFO] (а.с. 30). Листом нотаріуса від 26.12.2019 року у видачі свідоцтва про право на спадщину [PERSON] відмовлено у зв`язку з пропуском строку подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 41). Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Так, в п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Крім того, як слідує з правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постановах у справах № 6-85цс12 від 26.09.2012 року та № 6-1486цс15 від 04.11.2015 року правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані у випадку одночасної наявності двох обов`язкових умов: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. В силу ст.12 ЦПК України, Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства та захисту права, повинен сприяти учасникам цивільних правовідносин, які звернулися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у реалізації ними цих прав, у тому числі спадкових. Суд вважає поважними наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері, пов`язані з тим, що вона з об`єктивних причин не змогла своєчасно подати заяву до нотаріальної контори, оскільки її чоловік тяжко хворів та потребував її постійного догляду у зв`язку із перенесеним інсультом. Аналізуючи викладене, приймаючи до уваги, суд вважає за необхідне ухвалити рішення про задоволення позовних вимог [PERSON] із визначенням їй додаткового строку тривалістю в 3 (три) місяці, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини, за відсутності спадкового спору стосовно прийняття спадкового майна, є підставою для оформлення за спадкоємцем спадкових прав у встановленому законом порядку. З огляду на характер спору, відсутність вимог про компенсацію понесених позивачем витрат по сплаті судового збору, на підставі ст.141 ЦПК України суд вважає за доцільне покласти їх на рахунок позивача.

Outcome: approved