Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-26 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом про визнання незаконними дій та зобов`язання вчинити дії. Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 10.03.2020 справу за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про визнання незаконними дій та зобов`язання вчинити дії передано до Деснянського районного суду міста Києва за підсудністю. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 08.04.2020 відкрито провадження по справі. Позивачем надано заяву про уточнення позовних вимог, яка прийнята судом. Свої вимоги обґрунтовує тим, що позивач є споживачем електричної енергії, яку постачає ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» за адресою: [ADDRESS] . ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» 04.03.2020 без повідомлення позивача, вимкнули електропостачання за адресою [ADDRESS] . Підставою припинення електропостачання вказано акт порушення ПКЕЕ від 20.10.2016. Позивач вважає, що наданий відповідачем акт порушення ПКЕЕ 42893 від 20.10.2016, та виданий на підставі цього акту Протокол №48 від 11.01.2017 не є належним та достатнім доказом у розумінні ЦПК України, що підтверджує факт порушення позивачем ПКЕЕ, а саме самовільного підключення електроустановок до електричної мережі, поза розрахунковими засобами обліку, без порушення схеми обліку. Позивач вважає дії відповідача, щодо відключення приміщення позивача від електроенергії незаконними, сама перевірка проводилась з порушенням норм чинного законодавства, акт порушення ПКЕЕ № 42893 від 20.10.2016 не є належним доказом, розрахунок проведений з порушенням та із застосуванням невірних коефіцієнтів, які б мали використовуватись в разі подібного порушення ПКЕЕ. У зв`язку з викладеним позивач просить суд визнати незаконними дії ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» щодо відключення від електропостачання приміщення, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] ; зобов`язати ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» усунути [PERSON] перешкоди у користуванні приміщенням, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] (в літері А) шляхом відновлення постачання електричної енергії споживачу. 23.06.2020 до суду надійшов відзив від представника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» відповідно до якого зазначено, що 22.08.2005 між позивачем та ПАТ «Київенерго» (правонаступник ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі») було укладено договір № 80172 на постачання електричної енергії за адресою: [ADDRESS] . ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» під час проведення перевірки електроустановок [PERSON] за адресою: [ADDRESS] виявили порушення Правил користування електричною енергією (ПКЕЕ), чинних на час перевірки, про що складено Акт № 42893, в якому зафіксовано наступний вид порушення «самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку». Самовільне підключення виконано кабелем ПВСм 3x4 0+1x4 приховано, шляхом проколу живлячого кабелю самопроколюючими ізоляторами («горішками»). Врізка знаходиться в іншому від електрощитової приміщенні, для виявлення необхідно демонтувати частину підвісної стелі. Споживачу продемонстровано порушення. Нарахована суму за недораховану електроенергію за Актом № 42893 в розмірі 361634,26грн. Не погодившись з актом про порушення, позивач подав позов до суду про скасування рішення, оформленого протоколом за результатом розгляду акту про порушення. Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 10.12.2018 у справі № 757/11906/17 в задоволенні позову відмовлено. Судом, зокрема, встановлено, що порушення, а саме самовільне підключення до електричної мережі поза розрахунковим засобом, обліку мало місце. Акт про порушення складено відповідно до вимог чинного законодавства. Ухвалою Київського апеляційного суду від 12.06.2019 рішення суду першої інстанції скасовано, оскільки вимоги позивача не підлягають розгляду не лише в порядку цивільного судочинства, але і взагалі не підлягають судовому розгляду, оскільки обраний спосіб захисту не сприяє ефективному відновленню порушеного права. Тобто, Акт про порушення № 42893 та рішення комісії з розгляду акту про порушення, оформлене протоколом № 48 від 11.01.2017 не були скасовані чи визнані недійсними. 18.02.2020 було надіслано попередження про відключення електроживлення за адресою, по [ADDRESS] . ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» звернулися до Голосіївського районного суду м. Києва з заявою про видачу судового наказу про стягнення з [PERSON] вартості недорахованої електроенергії за Актом № 42893 в розмірі 361634,26 грн. Станом на сьогодні триває розгляд справи. 04.03.2020 споживача було відключено електропостачання у зв`язку з наявністю заборгованості за недораховану електроенергію. 08.04.2020 було відкрито провадження у справі №756/3164/20 за позовом [PERSON] до ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про визнання незаконними дій та зобов`язання вчинити дії. Відповідно до положень п.7.11 ПРРЕЕ на період розгляду судом спірних питань щодо порушення споживачем цих Правил та/або умов договорів, наявність яких передбачена цими Правилами, припинення електропостачання такого споживача, пов`язане з оскаржуваним фактом порушення, не здійснюється за умови своєчасного надання споживачем до моменту відключення відповідної ухвали суду про прийняття позовної заяви до розгляду. Відкриття провадження у справі після факту відключення споживача є підставою для відновлення електропостачання. 16.04.2020 відповідно до наряду-заявки № 20 о 14:20год. було подано напругу на електроустановки, а також було здійснено пломбування засобів комерційного обліку, що підтверджується Актом № 000618 у присутності [PERSON] . Представник відповідача вважає, що позовні вимоги щодо зобов`язання ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» відновити електропостачання у приміщенні за адресою: [ADDRESS] не підлягають задоволенню, оскільки на момент розгляду даної справи електрообладнання споживача фактично підключено і здійснюється електропостачання на відповідний об`єкт. Жодним чином права Позивача з боку ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на даний момент не порушені. У зв`язку з вкладеним представник відповідача просить суд відмовити в повному обсязі. 24.07.2020 до суду надійшла відповідь на відзив від представника позивача-адвоката Лічмана Олександра Миколайовича, відповідно до якої зазначено, що одним із аргументів відповідача є те, що позивач звертався до Печерського районного суду з позовом про скасування рішення оформленого протоколом за результатом розгляду акту про порушення. 10.12.2018. Рішенням Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/11906/17 в задоволенні позову відмовлено. Але сам же відповідач зазначає, що 12.06.2019 ухвалою Київського апеляційного суду провадження у справі № 757/11906/17-ц закрито, рішення суду першої інстанції скасовано. Тобто рішення Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/11906/17 не набуло законної сили. І твердження, що суд першої інстанції встановив чи визнав порушення яке встановлене актом № 42893 від 10.12.2016 мало місце - є неправильним, та незаконним. Так акт про порушення № 42893 та рішення комісії не були скасовані чи визнанні недійсними. Однак, Апеляційний суд в своїй постанові, скасовуючи рішення суду першої інстанції, зазначив, що складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складання такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством. Зазначений акт може бути визнаний як доказ, зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акта. Тобто сам акт порушень та протокол яким відбулось нарахування штрафних санкцій не створює для позивача ніяких обов`язків - зокрема щодо сплати нарахованої ним суми, а є лише різновидом претензії, тим паче, що позивач не погоджується з самим актом. Відповідач зазначає, що звернувся до Голосіївського районного суду про видачу судового наказу, справа № 752/5061/20, на підставі цього акту і що розгляд справи на даний час триває. Однак, з Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що 23.03.2020 Голосіївським районним судом м. Києва відмовлено у видачі судового наказу за заявою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про видачу судового наказу про стягнення з [PERSON] заборгованості за спожиту електричну енергію. Дії відповідача, щодо відключення приміщення позивача від електроенергії незаконні, так як не маючи на руках судового рішення, яке б набрало законної сили, зловживаючи своїм монопольним становищем на ринку, в односторонньому порядку, порушуючи умови договору, вимкнув споживача від електропостачання. Представник позивача - адвокат Лічмана О.М. в судових засіданнях підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити у повному обсязі, посилаючись на докази які містяться в матеріалах справи та на обставини, які викладені в позовній заяві. Представник відповідача - ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» в судових засіданнях заперечував проти позовних вимог, посилаючись на докази які містяться у відзиві, просив в позові відмовити. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити рішення. Стаття 263 ЦПК України регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Згідно зі статтями 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір. Доказування по цивільній справі, як і судове рішення не може ґрунтуватися на припущеннях. Європейський суд справ людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Дослідивши повно та всебічно обставини справи в їх сукупності, вислухавши пояснення учасників справи, оцінивши всі необхідні, зібрані по справі докази для ухвалення обґрунтованого рішення, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. [PERSON] є власником нежилого приміщення, яке знаходиться за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу від 24.01.2005. 22.08.2005 між [PERSON] та АЕК «Київенерго» в особі СВП «Енергозбут Київенерго», правонаступник ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» укладено договір про постачання електричної енергії № 80172, за умовами якого постачальник електричної енергії постачає електричну енергію споживачу, а споживач сплачує постачальнику електричної енергії її вартість та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору та додатками до договору, що є його невід`ємними частинами. Під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, не обумовлених цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією, затвердженими в установленому порядку. Додатками до цього договору є порядок розрахунків та графік зняття показів засобів обліку електричної енергії, перелік об`єктів споживача, акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, схема електроустановки та точки розподілу мереж, однолінійна схема електропостачання 20.10.2016 працівниками відповідача була проведена технічна перевірка приміщення за адресою: [ADDRESS] , (в літері А) та складено акт про порушення № 42893, в якому зазначено про самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, поза розрахунковим засобом обліку, без порушення схеми обліку . 30.11.2016 відбулося засідання комісії по розгляду акт про порушення № 42893 від 20.10.2016 та прийнято рішення про відкладення розгляду та запрошення споживача на наступне засідання комісії. 11.01.2017 за участю представника споживача у відповідності до вимог ПКЕЕ, відбулось засідання комісії, що супроводжувалось веденням протоколу № 48. Комісією було встановлено, що за адресою: [ADDRESS] , порушено Правила користування електричною енергією, а саме: здійснено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі, позі розрахунковими засобами обліку, без порушення схеми обліку. Комісією було прийнято рішення про проведення нарахування згідно з пунктом 2.9. та за формулою 2.6 Методики. При розрахунку взято потужність - 24,38 кВт (визначена за перерізом кабелю, вказаного в акті про порушення); тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 12 год., 7 днів на тиждень (згідно п. 2.9 Методики); період нарахування з 29.12.2014 (з дати останньої технічної перевірки, що передувала даті складання акту порушень) по 20.10.2016 (дата усунення порушення); всього підлягає до сплати за недораховану електроенергію 361 634,26 грн. 01.01.2018 між [PERSON] та фізичною особою-підприємцем [PERSON] укладений договір позички, за умовами якого позичкодавець передає користувачу у безоплатне користування на строк, обумовлений договором, нежитлові приміщення, а саме частина приміщення загальною площею 250кв.м. за адресою: [ADDRESS] . Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 10.12.2018 відмовлено в задоволені позову [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про скасування рішення оформленого протоколом, акт про правопорушення №42893 та рішення комісії з розгляду акту про правопорушення, оформлене протоколом № 48 від 11.01.2017 не були скасовані чи визнані недійсні. Однак постановою Київського апеляційного суду від 13.06.2019, рішення Печерського районного суду м. Києва від 10 грудня 2018 року скасовано, провадження у справі за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про скасування рішення, оформленого протоколом, закрито. 20.04.2019 між фізичною особою-підприємцем [PERSON] та фізичною особою-підприємцем [PERSON] , за умовами якого орендодавець передає, а орендар приймає у строкове платне користування приміщення, а саме частину приміщення пл. 250кв.м. за адресою: [ADDRESS] , строком по 19 квітня 2021 року. 18.02.2020 [PERSON] від ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було надіслано попередження про відключення електроживлення за адресою: [ADDRESS] . 04.03.2020 ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було відключено електропостачання за адресою: [ADDRESS] , оскільки наявна заборгованість за недораховану електроенергію. Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Стаття 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачає, що споживання енергії можливе лише на підставі договору енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Згідно зі статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Згідно з частиною 2 вказаної статті правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 1 Правила регулюють відносини між громадянами (споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності. Пунктом 5.1 Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28, договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Згідно з п. 10.2 ПКЕЕ Споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; додержуватись вимог нормативно-технічних документів та умов договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів законодавства України; забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та ломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п. 6.41. ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електроенергії енергії, від якого споживач одержує електричну енергію або електропередавальної організації порушень цих ПКЕЕ, або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень. В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та /або суми завданих споживачем збитків. Згідно із п. 7.5. правил роздрібного ринку електричної енергії затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312 припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється, зокрема в разі несплати вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем цих Правил, визначеної відповідно до законодавства (за умови прийняття судом рішення щодо споживання споживачем не облікованої електричної енергії на користь оператора системи). Представник ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» зазначає, що відключення електропостачання за адресою: [ADDRESS] , відбулося на підставі заборгованості позивача перед ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», оскільки рішенням Печерського районного суду міста Києва акт про правопорушення №42893 та рішення комісії з розгляду акту про правопорушення, оформлене протоколом № 48 від 11.01.2017 не були скасовані чи визнані недійсні. Однак судом установлено, що постановою Київського апеляційного суду від 13.06.2019, рішення Печерського районного суду м. Києва від 10 грудня 2018 року скасовано та зазначено, що провадження у справі за позовом [PERSON] до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про скасування рішення, оформленого протоколом, закрито, зазначивши, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом пред`явлення позову про визнання недійсним акта від 20.10.2016 №42893, розрахунку вартості та рішення щодо розгляду акта, оформленого протоколом від 11.01.2017 №48, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права. Отже, на момент відключення електропостачання за адресою: [ADDRESS] , у представника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» було відсутнє судове рішення, яке б набрало законної сили щодо споживання [PERSON] не облікованої електричної енергії за адресою: [ADDRESS] , а тому законних підстав як передбачено п. 7.5. правил роздрібного ринку електричної енергії затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, щодо відключення електропостачання на відповідному об`єкті у ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» не було. Також, представник ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» стверджував, що на момент розгляду даної справи електрообладнання споживача фактично підключено і здійснюється електропостачання на відповідний об`єкт. Жодним чином права Позивача з боку ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» на сьогодні не порушені. Оскільки, 16.04.2020 відповідно до наряду-заявки №20 о 14:20год. було подано напругу на електроустановки, а також було здійснено пломбування засобів комерційного обліку, що підтверджується Актом № 000618 у присутності [PERSON] . Проте, відповідно до положень п. 7.11 ПРРЕЕ на період розгляду судом спірних питань щодо порушення споживачем цих Правил та/або умов договорів, наявність яких передбачена цими Правилами, припинення електропостачання такого споживача, пов`язане з оскаржуваним фактом порушення, не здійснюється за умови своєчасного надання споживачем до моменту відключення відповідної ухвали суду про прийняття позовної заяви до розгляду. Відкриття провадження у справі після факту відключення споживача є підставою для відновлення електропостачання. Таким чином суд ставиться критично до зазначених вище тверджень представника ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», оскільки п. 7.11 ПРРЕЕ не відновлює в повній мірі права позивача [PERSON] з боку ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», факт підключення електропостачання дійсний лише на момент розгляду справи в суді. Конституцією України передбачено, що всі рівні перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (статті 24 та 129). Виходячи зі змісту ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків. Згідно зі ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. Відповідно до ст. 8 Загальної декларації прав людини, кожна людина має право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами в разі порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги є підставними і обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved