Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-03 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] , звернувся до суду з позовом до ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» про встановлення факту отримання травми та зобов`язання вчинити певні дії, мотивуючи свої вимоги тим, що, працюючи на посаді електромонтера з експлуатації розподільчих мереж третьої групи кваліфікації в Криворізькому районі електричних мереж ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», 15.06.2016 під час виконання трудових обов`язків, а саме завдання майстра Криворізького РЕС [PERSON] по усуненню пошкодження електричних мереж, які проходять по [ADDRESS] , отримав виробничу травму внаслідок падіння на землю з висоти електричної опори після ураження електричним струмом через контакт долонь рук із електричними дротами, які були під електричною напругою, внаслідок чого отримав перелом лівої голені та вивих лівої стопи. Зазначав, що відповідач у порушення «Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затверджений постановою КМУ від 25.08.2004 № 1112, приховав факт нещасного випадку, який стався з ним 15.06.2016 під час виконання трудових обов`язків в ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», не організував розслідування нещасного випадку, який стався на виробництві і не склав акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом за формою Н-1, оскільки свідок вказаних подій - майстер Криворізького РЕС [PERSON] , який був безпосереднім керівником робіт та здійснював допуск позивача до їх виконання з підвищеною небезпекою, повідомляв про подію нещасного випадку в телефонному режимі диспетчера РЕС [PERSON] та начальника РЕС [PERSON] . Також вказував, що на час прибуття на місце події фельдшера сільської амбулаторії, [PERSON] , яка викликала «Швидку допомогу» , він через особисте прохання [PERSON] , за допомогою останнього та в присутності своєї матері [PERSON] , вже був перевдягнутий в свій домашній одяг. Після чого його було доставлено до травмпункту КЗ «Криворізька міська клінічна лікарня № 8», де після проведення рентгенограми діагностовано перелом лівої голені та вивих лівої стопи, у зв`язку із чим, в 11 год. 00 хв., госпіталізовано у відділення травматології на стаціонарне лікування. При цьому, позивач повідомив лікарів про отримання травми внаслідок падіння з велосипеда виключно на прохання [PERSON] , який у день направлення позивача на стаціонарне лікування отримав список необхідних медикаментів і медичних засобів та придбав усе необхідне за цим списком. Просив встановити факт отримання виробничої травми, що мав місце 15.06.2016 під час виконання трудових обов`язків та зобов`язати адміністрацію ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» скласти відповідний акт про нещасний випадок на виробництві форми Н-1 та видати йому направлення на проходження МСЕК для встановлення відсотку втрати працездатності в результаті нещасного випадку на виробництві. Представник відповідача, у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову в повному обсязі. Також, надави письмові заперечення на позов, (а.с.27-28). Вказував, що позивачем невірно обрано спосіб захисту своїх прав та не надано доказів на підтвердження того, що 15.06.2016 на ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» мав місце нещасний випадок, внаслідок чого позивач отримав травму, що також підтверджується листками непрацездатності №732209 та №761067, виписним епікризом із медичної карти стаціонарного хворого №2248/461, за якими позивачу встановлено діагноз «закритий перелом внутрішньої кістки лівої гомілки» не пов`язаним з виробництвом не виробнича травма. Вказує, що комісією роботодавця на підставі наданих особисто позивачем листків непрацездатності відповідно до вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, затвердженого постановою КМУ від 22.03.2001 № 270, проведено розслідування нещасного випадку, що стався 15.06.2016 із позивачем, за результатами якого складено акт № 13 за формою НТ про нещасний випадок невиробничого характеру. Ухвалою суду від 28.08.2017 (а.с.34-35), заяву представника позивача про виклик для допиту в якості свідків та витребування з Криворізького району електричних мереж ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» задоволено частково, витребувано наряд-допуск за 15.06.2016 на усунення пошкодження електричних мереж по вул. Успішній (Пролетарській) в с. Шевченківське (Орджонікідзе) Криворізького району Дніпропетровської області; книгу інструктажів з техніки безпеки та табель виходів на роботу електромонтера [PERSON] за червень 2016 року, а також викликано в якості свідків : -майстра Криворізького РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленернго» [PERSON] , який був очевидцем події, безпосередніх керівником та особою, яка здійснювала допуск позивача до виконання робіт з підвищеною небезпекою; -диспетчера Криворізького РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленернго», [PERSON] , якій [PERSON] по телефону повідомив про нещасний випадок на виробництві; -начальника РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленернго» [PERSON] , якому відомо про обставини травмування позивача; -працівників місцевої амбулаторії с. Шевченківське Криворізького району Дніпропетровської області [PERSON] та [PERSON] , -Чумака Олега Борисовича, лікаря в КЗ «Криворізька міська лікарня №8»; - [PERSON] , очевидця події, що мала місце 15.06.2016; - [PERSON] , матір позивача. Ухвалою суду від 21.12.2017 (а.с.72) для повного та всебічного розгляду справи по суті залучено у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, на яке покладено обов`язок відшкодування шкоди, пов`язаної з втратою застрахованими особами заробітної плати (відповідної її частини) у зв`язку з ушкодженням здоров`я. На виконання ухвали суду від 28.08.2017 представником відповідача надано пояснення (а.с.91-93) про неможливість надання ПАТ «ДТЕК Дніпрообленернго» наряду-допуску за 15.06.2016 на усунення пошкодження електричних мереж по вул. Успішній [ADDRESS] Пролетарській [ADDRESS] в с. Шевченківське (Орджонікідзе) Криворізького району Дніпропетровської області, у зв`язку з їх знищенням через закінчення граничних строків зберігання, визначених п. 6.2.6 «Правил безпечної експлуатації електроустановок», затверджених наказом Державного комітету України по нагляду за охороною праці від 06.10.1997 № 257. Крім того, в наданому письмовому поясненні представником відповідача зазначено, що 15.06.2016 на початку робочого дня, після прибуття позивача для виконання трудових обов`язків, майстром Криворізького РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» [PERSON] було помічено, що [PERSON] кульгає на ліву ногу, проте останній пояснив це падінням з велосипеда під час виїзду до газового слюсаря для вирішення особистих питань та запевнив про можливість виконання своїх трудових обов`язків, однак після прибуття до місця пошкодження електричних мереж, які проходять по вул. Успішній [ADDRESS] Пролетарській [ADDRESS] (ВЛ-0,4 кВ А-3 ЗТП-712), поскаржився на посилення болю у нозі, у зв`язку з чим [PERSON] прийнято рішення про направлення його до медичної установи. Також зазначено про неможливість самостійного виконання позивачем робіт з ремонту електричних мереж за вищевказаною адресою, оскільки такі роботи можливо виконати лише за допомогою відповідного транспортного засобу, такого як автомобіль марки ГАЗ, р/н [NUMBER] , що прибув до місця призначення о 10 год. 41 хв., після чого було розпочато виконання відповідних робіт. На підтвердження зазначених обставин до пояснення долучено роздрукований Звіт руху автомобілю марки ГАЗ, р/н [NUMBER] , який оснащений навігатором для відстеження руху транспортного засобу (а.с.94-95). Зауважено на неправдивості тверджень позивача про ураження 15.06.2016 електричним струмом, оскільки під час огляду останнього лікарями після надходження до медичної установи, результати якого відображені у виписному епікризі із медичної карти стаціонарного хворого № 2248/461, ознаки ураження електричним струмом чи наявності електротравми у хворого при надходженні до лікарні виявлено не було. Третя особа\~по справі,\~яка не\~заявляє самостійних\~вимог на\~предмет спору\~-\~Управління виконавчої\~дирекції Фонду\~соціального страхування\~України в\~Дніпропетровській області в особі Криворізького відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області в порядку ст. 181 ЦПК України надало суду письмові пояснення щодо позову (а.с.103-104), в якому, посилаючись на відсутність звернень позивача до Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Кривому Розі та до лікувально-профілактичного закладу з приводу нещасного випадку на виробництві, а також до органів державного нагляду за охороною праці щодо відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок, позовні вимоги щодо зобов`язання відповідача провести розслідування нещасного випадку на виробництві вважала передчасними та такими, що не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства. Ухвалою суду від 23.02.2018 (а.с.107) задоволено заяву представника відповідача про виклик для допиту в якості свідка інженера з охорони праці відділу охорони праці Криворізького регіону публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» Марченко Людмилу Миколаївну. Ухвалами суду від 12.06.2018 (а.с.137), замінено назву відповідача з ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО» на АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВА «ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» та 25.09.2018 (а.с.153) клопотання позивача задоволено, а також піддано приводу в судове засідання свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . У зв`язку з закінченням повноважень зі здійснення правосуддя суддею Коваль Н.В., цивільну справу № 177/2354/16-ц за результатами повторного автоматичного розподілу відповідно до ст. 14, 33, п. 15.4 ч. 1 Перехідних положень ЦПК України, Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 та погодженого Державною судовою адміністрацією України від 26.11.2010 (зі змінами та доповненнями) та розпорядження керівника апарату Криворізького районного суду Дніпропетровської області № 26 від 19.10.2018, визначено для розгляду судді Суботіній С.А. Ухвалою від 24.10.2018 (а.с.159) у справі призначено підготовче засідання, під час якого клопотання представника позивача (а.с.164) про виклик свідків, пояснення яких мають значення для правильного вирішення справи, а також для її повного, всебічного та об`єктивного розгляду, задоволено, а ухвалою від 05.12.2018 (а.с.168-169) призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 08.01.2018. Під час розгляду справи по суті представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представники відповідача та третьої особи проти задоволення позовних вимог заперечували. У судовому засіданні свідок [PERSON] , який станом на 15.06.2016 обіймав посаду начальника Криворізького району електричних мереж ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», надав показання про те, що у вказаний день, близько 11 год. 00 хв., до нього зателефонував майстер дільниці в с. Шевченківське, [PERSON] , і повідомив, що електромонтер [PERSON] напередодні робочого дня самотравмувався шляхом падіння з велосипеда, при цьому пошкодивши ногу та оскільки йому зле і він не може виконувати роботи, на автомобілі з фельдшерського пункту, відправив останнього до 8-ої міської лікарні. Після робочого дня приїздив до цієї лікарні та спілкувався з [PERSON] , який підтвердив отримання ним близько 07 год. 00 хв. 15.06.2016 побутової травми шляхом падіння з велосипеда. Будь-яких інших тілесних ушкоджень окрім загіпсованої ноги, у [PERSON] він не бачив, до нього, як до начальника Криворізького району електричних мереж ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» останній не звертався щодо складення акту про нещасний випадок на виробництві. [PERSON] , допитаний у якості свідка в судовому засіданні надав показання про те, що у зв`язку з тривалим проміжком часу не дуже чітко пам`ятає події, що відбулися влітку 2016 року в с. Шевченківське з [PERSON] Вказував, що на той час працював завідувачем амбулаторії в с. Шевченківське Криворізького району. У день, коли відбулися події, знаходився на ганку амбулаторії, спостерігав, приблизно за 50 метрів, як [PERSON] підіймався на стовп, при цьому помітив, що на ньому було спеціальне спорядження: кігті. Висота вказаного стовпа приблизно 3-4 метри. Свідок на початку допиту вказував на те, що безпосередньо спостерігав падіння [PERSON] зі стовпа. У цей час поряд з [PERSON] був його керівник, [PERSON] Свідок у них запитав, чи не потрібна допомога. [PERSON] відповів, що [PERSON] впав, при цьому більше нічого не пояснював, відповів лише, що нічого серйозного. [PERSON] на ноги не підіймався. Сам особисто свідок до місця події не підходив, оскільки очікував на тяжко хворого пацієнта, тому направив до місця події медичну сестру [PERSON] Остання потім зателефонувала, та повідомила, що [PERSON] необхідно терміново госпіталізувати, є підозра на перелам ноги. Чи скаржився [PERSON] на будь-які інші травми, свідкові невідомо та медична сестра йому про такі не повідомляла. Для цього він надав розпорядження про виділення службового автомобіля, на якому [PERSON] госпіталізували до міської лікарні. У місцевій амбулаторії вказаний випадок не фіксувався, оскільки [PERSON] до даної амбулаторії не звертався. У послідуючому, після уточнюючих питань, зокрема про те, яким чином [PERSON] кріпився до стовпа, як з нього падав, та у якому положенні після падіння перебував, а також нагадування головуючого про перебування свідка під присягою, останній змінив свої показання та вказав, що не бачив падіння [PERSON] зі стовпа. Допитаний у якості свідка [PERSON] надав показання про те, що є сусідом [PERSON] . У день, коли сталися дані події, перебував вдома та спостерігав у вікно за місце події, яке знаходилося неподалік від його будинку, приблизно за 30-35 метрів. Бачив, як [PERSON] підіймався на стовп, при цьому не бачив, чи було на ньому будь- яке спорядження, а через 1-1,5 хв. «злетів» з нього. [PERSON] підхопив його під руки та повів до електричної будки. Що відбувалося далі, не бачив. Через деякий час виносив сміття, та бачив, що на землі сидів [PERSON] , а біля нього стояв [PERSON] Під час судового засідання 05.04.2019 представник позивача [PERSON] відмовився від допиту інших свідків ( [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ), що не з`явились, про допит яких ним заявлено відповідне клопотання. У судовому засіданні 08.05.2019 позивач [PERSON] суду повідомив, що працював електромонтером Криворізького району електричних мереж ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» з жовтня 2015 рік по жовтень 2016 рік. 15.06 2016 прийшли з [PERSON] на підстанцію, що в с. Шевченківське, взяли спорядження, необхідне для ремонту електроопори та прийшли до трансформаторної підстанції. [PERSON] вказав одягати спорядження та підійматися на електроопору для здійснення ремонту. Був одягнений у брюки, футболку, спецодяг, ботинки, на які одягаються кігті, спеціальний пояс, за допомогою якого здійснюється кріплення до стовпа. Тобто, піднімався на стовп за допомогою кігтів та спецпоясу. Піднявшись на стовп, взяв руками два проводи, які як з`ясувалося, не відключені від напруги. Відбулося ураження, внаслідок якого зціпило руки. Оскільки руками нічого не міг зробити, почав стукати кігтями, щоб звернути увагу [PERSON] послідуючому втратив свідомість та впав, припускає, що приземлився на ноги, а впав після того, як [PERSON] , можливо, відключив напругу. Коли опритомнів, біля нього знаходився [PERSON] , якому він повідомив, що дуже сильно болить нога. [PERSON] зняв з нього кігті та «відтягнув» до трансформаторної підстанції. Також позивач вказував, що [PERSON] телефонував начальнику, [PERSON] , який просив не повідомляти про отримання позивачем травми на виробництві, запропонував вказати про те, що травму отримав через падіння з велосипеда. Також [PERSON] зателефонував медичній сестрі [PERSON] , яка прибувши на місце запитала, чи буде позивач оформляти виробничу травму, на що останній відмовився, оскільки керівником було надано багато обіцянок щодо лікування та оздоровлення. До місцевої лікарні позивача доставили на автомобілі, який виділили з місцевої амбулаторії. У лікарні був оглянутий лікарем, будь-яких тілесних ушкоджень, окрім травмування ноги у нього виявлено не було. Також позивач вказував, що історію з падінням запропонував йому [PERSON] , з якою він погодився, оскільки не хотів створювати проблем для товариства. Після дослідження письмових матеріалів справи заяв, клопотань чи доповнень від сторін у справі не надходило. Суд, вислухавши сторони, дослідивши письмові матеріали справи, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, прийшов до висновку про відмову у задоволені позовних вимог, виходячи з наступного. Відповідно до\~ст.\~264\~ЦПК України, під час ухвалення рішення суд, зокрема, вирішує такі питання: \~чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; \~чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; \~які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; \~яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; \~чи слід позов задовольнити або в позові відмовити. Згідно з ч. 1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Відповідно до ч. 3 ст. 12 та ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Згідно з ч. 4 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до\~положень ст.\~12\~ЦПК України,\~цивільне судочинство\~здійснюється на\~засадах змагальності\~сторін,\~а суд,\~зберігаючи об`єктивність\~і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом. Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України та ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання шляхом звернення до суду. З викладених норм права вбачається, що кожна сторона сама обирає стратегію захисту своїх прав, а суд розглядає справи тільки в межах заявлених сторонами вимог, зберігаючи об`єктивність і неупередженість. Як слідує з наказу №40-к/441 від 09.12.2015, позивач був прийнятий на роботу Криворізького району електричних мереж ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» на посаду електромонтера з експлуатації розподільчих мереж третьої групи кваліфікації, що не заперечувалося відповідачем та підтверджується записом 12 на сторінці 11 трудової книжки серії [NUMBER] (а.с. 5). За ст. 171 КЗпП України, власник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ст. 22 Закону України «Про охорону праці», роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.\~\~ Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності врегульована Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 30.11.2011\~№1232 (далі - Порядок). Відповідно до положень п. 7 Порядку, розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше. Згідно з п. 8\~\~Порядку, про кожний нещасний випадок потерпілий або працівник, який його виявив, чи інша особа - свідок нещасного випадку повинні негайно повідомити керівника робіт, який безпосереднього здійснює контроль за станом охорони праці на робочому місці (далі - безпосередній керівник робіт), чи іншу уповноважену особу підприємства і вжити заходів до надання необхідної допомоги потерпілому. За приписами п.п. 10-11 Порядку, роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок, зобов`язаний протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування. До\~\~складу комісії входять керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці (голова комісії), представник Фонду за місцезнаходженням підприємства, представник первинної профспілки (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок - представник профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці), а також представник підприємства, інші особи. Відповідно до п. 14 Порядку, комісія зобов`язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з`ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов`язаний чи не пов`язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п`яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 та акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, за формою Н-1 і передати їх роботодавцеві для затвердження. Згідно з положеннями п. 15 Порядку, обставинами, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є виконання потерпілим трудових (посадових) обов`язків за режимом роботи підприємства. Як слідує з матеріалів справи, позивач у встановленому законом порядку, негайно не повідомив роботодавця про нещасний випадок на виробництві з детальним описом обставин події та умов спричинення шкоди його здоров`ю і відповідною подальшою первинною документальною фіксацією зазначених обставин. Разом з тим, позивач не надав суду належних та допустимих доказів настання нещасного випадку на виробництві, що трапився з ним 15.06.2016 саме під час виконання трудових обов`язків, а матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що роботодавцем відмовлено [PERSON] у складенні актів форми Н-1 та Н-5. Згідно з записами виписного епікризу із медичної карти стаціонарного хворого [PERSON] № 2248/461 (а.с.6), останньому встановлено діагноз «закритий злам внутрішньої кістки лівої голені із задовільним станом уламків, підтаранний вивих лівої ступні», що зі слів хворого сталося через побутову травму 15.06.2016, яку він отримав в 07 год. 00 хв. через падіння з велосипеда. Скарг щодо електротравм, отриманих хворим 15.06.2016, в т.ч. на верхніх кінцівках та долонях, від останнього не поступало. Зміст зазначеного виписного епікризу узгоджується із листками непрацездатності серії АДБ № 732209 від 24.06.201, № 761067 від 26.06.2016 (а.с.30-31), та листом КЗ «Криворізька міська клінічна лікарня №8» Дніпропетровської обласної ради» № [NUMBER] від 05.05.2017 (а.с.101), за змістом яких, [PERSON] звертався до травмпункту 15.06.2016 о 10 год. 30 хв. з приводу травми, що мала місце в побуті (невиробнича травма) 15.06.2016 о 07 год. 20 хв., а ознак електротравм у хворого не було, що спростовує посилання позивача на отримання ним ураження електричним струмом через контакт долонь рук із електричними дротами, які були під електричною напругою. Суд зауважує, що процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власності врегульована Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 №1232, яким передбачено складання актів за формою Н-5 та Н-1 за умови, що нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом. Проте,\~нещасні випадки\~невиробничого характеру\~розслідуються відповідно\~до Порядку\~розслідування та\~обліку нещасних\~випадків невиробничого\~характеру,\~затвердженого постановою\~КМУ від\~22.03.2001\~№ 270\~,\~на виконання\~вимог п.\~12\~якого,\~відповідачем проведено розслідування нещасного випадку, що стався 15.06.2016 із позивачем та складено акт № 13 за формою НТ про нещасний випадок невиробничого характеру (а.с.99-100). У вказаному акті міститься висновок комісії нещасний випадок невиробничого характеру. При цьому, позивач не звертався до роботодавця з приводу незгоди із складеним актом або незгоди з висновком про обставини і причини настання нещасного випадку. Суд не бере до уваги твердження позивача та його представника щодо необізнаності зі змістом вказаного акту, оскільки останній складено відповідно до додатку 3 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків невиробничого характеру, його зміст узгоджується із іншими письмовими доказами по справі, а позивач не надав суду докази його звернень до Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України в м. Кривому Розі, до лікувально-профілактичного закладу з приводу нещасного випадку на виробництві, а також до органів державного нагляду за охороною праці щодо відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок. Таким чином, позивачем не дотримано процедуру встановлення і фіксації факту нещасного випадку на виробництві, відповідно до вимог законодавства, яке діяло на час виникнення спірних правовідносин, тоді як чинний ЦПК України не передбачає встановлення судом факту отримання виробничої травми із зобов`язанням скласти акт про нещасний випадок на виробництві форми Н-1, оскільки за ст. 22 ЗУ «Про охорону праці» повноваженнями щодо зобов`язання складення такого акту наділено виключно посадову особу органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Судовий порядок передбачений лише для оскарження рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці, куди позивач не звертався, що свідчить про обрання останнім невірного способу захисту своїх прав. Крім того, відповідно до п. 23 Порядку, встановлення факту настання нещасного випадку розглядається у судовому порядку лише у разі ліквідації підприємства, на якому стався такий нещасний випадок, а відповідач на даний час в стані ліквідації не знаходиться. За таких обставин позовні вимоги задоволенню не підлягають. Оскільки позов залишено без задоволення, згідно ст. 141 ЦПК України, судові витрати компенсуються за рахунок держави.

Outcome: dismissed