Jurisdiction: civil
Date: 2015-06-15 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до Вільшанської селищної ради Дергачівського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування позову позивач [PERSON] посилається на те, що згідно свідоцтва про народження, виданого Вільшанською селищною радою Дергачівського району Харківської області 21 березня 1969 року актовий запис № 21, його батьками є: [PERSON] і [PERSON]. Шлюб між батьками не було зареєстровано, однак вони проживали однією родиною приблизно з 1960 року. Згідно свідоцтва про встановлення батьківства, виданого Вільшанською селищною радою Дергачівського району Харківської області 09 листопада 1969 року, актовий запис № 2, [PERSON] був визнаний батьком [PERSON], який народився 21 лютого 1969 року у [PERSON]. Позивача батьки мешкали у будинку № 20 по провулку Веселому у с. Вільшани Дергачівського району Харківської області. Право власності на житловий будинок з надвірними будівлями зареєстровано на [PERSON], на даний час покійного, згідно договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва особистого житлового будинку на праві приватної власності, завіреного Дергачівською нотаріальною конторою 22 червня 1963 року, реєстровий № 2671, зареєстрованого у Харківському міжміському Бюро технічної інвентаризації 27 листопада 1979 року у реєстраційній книзі №16 по реєстру № 2726. Батько позивача, [PERSON], помер 14 серпня 2004 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Вільшанською селищною радою Дергачівського району Харківської області -16 серпня 2004 року, актовий запис № 99. По рекомендації свого знайомого після смерті батька позивач звернувся за юридичною допомогою до адвоката у м. Харкові, куди їздив зі своєю дружиною [PERSON]. Адвокат переглянув документи та сказав, що позивачу можна не звертатися до нотаріальної контори, тому що жива мати. Адвокат сказав, що після смерті матері позивач повинен протягом 6 місяців звернутися до нотаріальної контори і прийняти спадщину. У позивача середня освіта. Тоді позивач навіть не міг подумати, що адвокат, юрист, може надати позивачу не вірну консультацію. 22 грудня 2014 року померла мати позивача [PERSON], що підтверджено свідоцтвом про смерть, виданого Вільшанською селищною радою Дергачівського району Харківської області 22 грудня 2014 року, актовий запис №124. У січні 2015 року позивач звернувся до нотаріуса Арнаутової і від неї дізнався, що після смерті батька позивач не прийняв спадщину, а позивача мати проживала з батьком однією родиною без реєстрації шлюбу і в даний час всі питання позивач повинен вирішити у суді. Для цього позивачу необхідно звернутися за юридичною допомогою до адвоката. Позивач звернувся за юридичною допомогою, отримав консультацію. Разом із юристом позивач приїхав у Дергачівську державну нотаріальну контору і звернувся до нотаріуса. Від неї позивач дізнався, що з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ніхто не звертався, що позивачу необхідно звернутися до суду. Заяву у позивача нотаріус відмовилась прийняти, на підставі того, що строки прийняття спадщини давно минули. Після смерті батька, [PERSON], відкрилась спадщина, у склад якої входить житловий будинок з надвірними будівлями, розташований за адресою: Харківська область Дергачівський район с. Вільшани провулок Веселий № 20. Представник позивача за довіреністю [PERSON] [PERSON] в судове засідання не з'явилася, в поданій до суду заяві позов підтримала повністю, просила позов задовольнити, розгляд справи проводити без її участі та участі позивача. Відповідач по справі представник Вільшанської сільської ради Дергачівського району Харківської області в судове засідання не з'явився, в поданій до суду заяві селищний голова [PERSON] не заперечує проти позову та просив справу розглядати та винести рішення за відсутності представника селищної ради. Суд, вважає можливим справу розглянути за відсутності сторін та третьої особи по справі. На підставі ст. 197 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши надані суду докази, приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи, що згідно свідоцтва про народження, виданого Вільшанською селищною радою Дергачівського району Харківської області 21 березня 1969 року актовий запис № 21, його батьками є: [PERSON] і [PERSON]. Шлюб між батьками не було зареєстровано, однак вони проживали однією родиною приблизно з 1960 року. Згідно свідоцтва про встановлення батьківства, виданого Вільшанською селищною радою Дергачівського району Харківської області 09 листопада 1969 року, актовий запис № 2, [PERSON] був визнаний батьком [PERSON], який народився 21 лютого 1969 року у [PERSON]. Позивача батьки мешкали у будинку № 20 по провулку Веселому у с. Вільшани Дергачівського району Харківської області. Право власності на житловий будинок з надвірними будівлями зареєстровано на [PERSON], на даний час покійного, згідно договору про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва особистого житлового будинку на праві приватної власності, завіреного Дергачівською нотаріальною конторою 22 червня 1963 року, реєстровий № 2671, зареєстрованого у Харківському міжміському Бюро технічної інвентаризації 27 листопада 1979 року у реєстраційній книзі №16 по реєстру № 2726. Батько позивача, [PERSON], помер 14 серпня 2004 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Вільшанською селищною радою Дергачівського району Харківської області -16 серпня 2004 року, актовий запис № 99. Після смерті батька позивач звернувся за юридичною допомогою, але отримав не вірну консультацію, тому пропусти строк на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. 22 грудня 2014 року померла мати позивача [PERSON], що підтверджено свідоцтвом про смерть, виданого Вільшанською селищною радою Дергачівського району Харківської області 22 грудня 2014 року, актовий запис №124. Спадкуванням на підставі ст. 1216 ЦК України є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Ст. 1217 ЦК України передбачає спадкування за законом та за заповітом. Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до положень ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до положень ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив та батьки. Спадкоємцем першої черги за законом є позивач у справі. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви для прийняття спадщини. Оформити за собою спадщину після смерті батька позивач не має можливості, так як в нотаріальній конторі йому пояснили, що він пропустив строк подання заяви про прийняття спадщини і йому необхідно звернутися до суду з цим питанням. При таких обставинах, з урахуванням доказів, наданих по справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню у повному обсязі, так як він з поважних причин пропустив строк на прийняття спадщини.

Outcome: approved