Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-17 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась в суд з позовом 21.10.2020 року, в якому просить суд: стягнути з [PERSON] на її користь неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів на утримання неповнолітніх дітей [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] у розмірі 135\~647,66 грн. та стягнути на її користь витрати на правничу допомогу у розмірі 3\~000 грн. Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що 20 червня 2014 року між сторонами було укладено шлюб. Від шлюбу у сторін народились діти: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . 20.09.2018 року рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу по справі №214/1700/18 від 20.09.2018 р. між ними було розірвано. Рішенням Саксаганського районного суд м. Криво Рогу від 02.06.2016 року по справі №214/1810/16-ц було призначено стягнення аліментів з відповідача по справі на її користь на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] . Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 11.04.2017 року по справі №214/726/17 було призначено стягнення аліментів з відповідача на її користь на утримання Амалії. Рішенням Саксаганського районного м. Кривого Рогу від 03.03.2018 року по справі №214/1308/18 було призначено стягнення аліментів з відповідача на користь на утримання неповнолітньої дитини [PERSON] . З приводу примусового виконання вказаних рішення у Центрально-Міському відділі ДВС перебувають виконавчі провадження №56002089 аліменти на утримання [PERSON] [INFO] , у розмірі 1/6 частки від усіх видів його заробітку (доходу), 56002207 аліменти на утримання [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/6 частки від усіх видів його заробітку (доходу) та №61803307 аліменти на утримання [PERSON] , [INFO] , у розмірі 1/4 частки від усіх видів його заробітку (доходу). Однак, відповідач по справі систематично ухиляється від покладеного на нього обов`язку ст. 180 СК України та рішеннями Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області. Заборгованість відповідача становить ВП №56002089 67\~817,25 грн., ВП № 56002207 61\~040,73 грн. та №61803307 19\~818 грн. Загалом 148\~675,98 грн. У зв`язку із чим вона вимушена звернутись до суду з вимогою про стягнення з відповідача неустойки у формі пені за прострочення сплати аліментів. Ухвалою суду від 09.11.2020 року позов прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Позивач та її представник [PERSON] правом присутності не скористувались, представник позивача надав заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують та просить їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать поштові повернення. Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, а також враховуючи належне повідомлення відповідача, не подання відзиву у встановлений строк, суд постановив ухвалити по справі заочне рішення на підставі наявних доказів за відсутності заперечень з боку позивача проти заочного розгляду справи. Заяв, клопотань від учасників справи не надходило. Інші процесуальні дії не вчинялись. Дослідивши\~ письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд дійшов наступних висновків. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі (а.с. 6), який розірвано рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20.09.2018 року, справа № 21/1700/18 (а.с. 10). Від шлюбу у сторін народилась [PERSON] , [INFO] , народилась донька [PERSON] , [INFO] , син [PERSON] , [INFO] та донька [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвами про народження дітей серії [NUMBER] , [NUMBER] , [NUMBER] (а.с. 7, 8,9). Рішенням Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 02.06.2016 року присуджено стягнення з [PERSON] на її користь аліментів на утримання сина [PERSON] в розмірі 1/6 частини від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 30% від прожиткового мінімуму, починаючи стягнення з 28.03.2016 року та до досягнення дитиною повноліття (а.с.11), на підставі вказаного рішення було видано виконавчий лист, який перебуває на примусовому виконані у відділі ДВС, ВП №56002089. Згідно заочного рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 11.04.2017 року присуджено стягнення з [PERSON] на її користь аліментів на утримання доньки [PERSON] в розмірі 1/6 частини від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 30% від прожиткового мінімуму, починаючи стягнення з 02.02.2017 року та до досягнення дитиною повноліття (а.с.12), на підставі вказаного рішення було видано виконавчий лист, який перебуває на примусовому виконані у відділі ДВС, ВП №56002207. Судовим наказом Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 03.03.2018 року присуджено стягнення з [PERSON] на її користь аліментів на утримання доньки [PERSON] в розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% від прожиткового мінімуму, починаючи стягнення з 28.02.2018 року та до досягнення дитиною повноліття (а.с.13), на підставі вказаного рішення було видано виконавчий лист, який перебуває на примусовому виконані у відділі ДВС, ВП №61803307. Відповідно до ст.180 СК України, батьки зобов`язані\~утримувати дитину\~до досягнення\~нею повноліття. Сплата аліментів за рішенням суду є одним із способів виконання обов`язку утримувати дитину тим з батьків, хто проживає окремо від дитини. Одним із основних прав дитини є право на утримання, яке кореспондується з конституційним обов`язком батьків утримувати дітей до їх повноліття та знайшло своє закріплення у СК України. Стягнення аліментів на утримання дитини є одним із способів захисту інтересів дитини, забезпечення одержання нею коштів, необхідних для її життєдіяльності. Статтею 71 Закону України «Про виконавче провадження» визначено\~порядок стягнення аліментів на виконання рішення суду, а саме виконавець стягує з боржника аліменти у розмірі, визначеному виконавчим документом, але не менше мінімального гарантованого розміру, передбаченого СК України. Визначення суми заборгованості із сплати аліментів, присуджених як частка від заробітку (доходу), визначається виконавцем у порядку, встановленому СК України. Відповідно до ст.195 СК України (чинної на час спірних правовідносин), заборгованість за аліментами, присудженими у частці від заробітку (доходу), визначаються виходячи з фактичного заробітку (доходу), який платник аліментів одержував за час, протягом якого не провадилося їх стягнення. Якщо платник аліментів не працював на час виникнення заборгованості, але працює на час визначення її розміру, заборгованість визначається із заробітку, який він одержує. Якщо платник аліментів не працював на час виникнення заборгованості і не працює на час визначення її розміру, вона обчислюється виходячи із середньої заробітної плати працівника для даної місцевості. Розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, а у разі спору судом. Відповідно до довідок-розрахунків Центрально-Міського відділу ДВС у м. Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), заборгованість по аліментам [PERSON] згідно виконавчого листа №214/1308/18 від 03.03.2018 року на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , за період з 01.04.2020 р. по 01.10.2020 р. складає 19\~818,00 грн. (а.с.14), згідно виконавчого листа №2/214/1679/16 від 15.06.2016 року на утримання сина [PERSON] , [INFO] , за період з 01.04.2020 р. по 01.10.2020 р. складає 67\~817,25 грн., згідно виконавчого листа №2/214/1434/17 від 18.05.2017 року на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , за період з 01.04.2020 р. по 01.10.2020 р. складає 61\~040,73 грн. Аліментів з [PERSON] позивач жодного разу не отримувала. Таким чином, суд приходить до висновку про доведеність наявності у відповідача заборгованості по сплаті аліментів на дітей. З проведеного позивачем розрахунку неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів видно, що розмір неустойки за період з 01.04.2020 року по 01.10.2020 року станом на 13.10.2020 року складає 148\~675,98 грн. Однак такий розрахунок проведено невірно, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне навести власний розрахунок, виходячи з наступного. Згідно з ч.1 ст.196 СК України (в редакції, чинній на момент виникнення спору з урахуванням змін, внесених Законом України № 2037-VIII\~від 17.05.2017 року,\~який набрав\~чинності 08.07.2017\~року),\~у разі\~виникнення заборгованості\~з вини\~особи,\~яка зобов`язана\~сплачувати аліменти\~за рішенням\~суду або\~за домовленістю\~між батьками,\~одержувач аліментів\~має право\~на стягнення\~неустойки (пені)\~у розмірі\~1%\~суми несплачених\~аліментів за\~кожен день\~прострочення від\~дня прострочення\~сплати аліментів\~до дня\~їх повного\~погашення або\~до дня\~ухвалення судом\~рішення про\~стягнення пені,\~але не\~більше 100\~%\~заборгованості. Положеннями ч.1, ч.3 ст.549 ЦК України передбачено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності. Це додаткові втрати неналежного боржника, майнове покарання його за невиконання або невчасне виконання обов`язку сплатити аліменти. Згідно ст. 551 ЦК України предметом неустойки може бути грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства, якими згідно ст. 4 ЦК України можуть бути закони та підзаконні нормативні акти. У ст.196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1% від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, строк виконання цього обов`язку буде різним, отже і кількість днів прострочення також буде різною залежно від кількості днів у місяці. Отже, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за формулою: ?p=(A1?1%?Q1)+(A2?1%?Q2)+...(An?1%?Qn),\~де: ?p\~ загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів, обраховується позивачем на момент подачі позову; A1\~ нарахована сума аліментів за перший місяць; Q1\~ кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць; A2\~ нарахована сума аліментів за другий місяць; Q2\~ кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць; An\~ нарахована сума аліментів за останній місяць перед подачею позову; Qn\~ кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць. Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. Отже, зобов`язання зі сплати аліментів носить періодичний характер і повинне виконуватися щомісяця, тому при розгляді спорів про стягнення на підставі ч.1 ст.196 СК України пені від суми несплачених аліментів суд повинен з`ясувати розмір несплачених аліментів за кожним із цих періодичних платежів, установити строк, до якого кожне із цих зобов`язань мало бути виконане (тобто до останнього числа поточного місяця), та з урахуванням установленого обчислити розмір пені, виходячи із суми несплачених аліментів за кожен місяць окремо від дня порушення платником аліментів свого обов`язку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, підсумувавши розміри нарахованої пені за кожен із прострочених платежів та визначивши її загальну суму. Зазначений висновок висловила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25.04.2018 року, винесеній у справі № 572/1762/15-ц. Відтак суд не приймає до уваги розрахунок нарахованої (неустойки) пені за прострочення сплати аліментів, зроблений позивачем, та приходить до висновку про доцільність наведення власного розрахунку пені в межах заявлених позивачем вимог з 01.04.2020 року по 30.09.2020 року та доведених розрахунком заборгованості зі сплати аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , виходячи з наступного розрахунку: -квітень 2020 року (з 01.04.2020 року) 3303,00 грн. (нараховані аліменти) *1%*152 (кількість днів прострочення з 01.05.2020 року по 30.09.2020 року) = 5\~020,56 грн.; -травень 2020 року 3303,00 грн. (нараховані аліменти) *1%*121 (кількість днів прострочення з 01.06.2020 року по 30.09.2020 року) = 3\~996,63 грн. -червень 2020 року 3303,00 грн. (нараховані аліменти) *1%*91 (кількість днів прострочення з 01.07.2020 року по 30.09.2020 року) = 3\~005,73 грн. -липень 2020 року 3303,00 грн. (нараховані аліменти) *1%*60 (кількість днів прострочення з 01.08.2020 року по 30.09.2020 року) = 1\~981,80 грн. -серпень 2020 року 3303,00 грн. (нараховані аліменти) *1%*29 (кількість днів прострочення з 01.09.2020 року по 30.09.2020 року) = 957,87 грн. Таким чином, загальний розмір пені за прострочення сплати аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] в межах заявленого позивачем періоду становить 14\~962,59 грн. Розмір пені за прострочення сплати аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] обчислюється в межах заявлених позивачем вимог з 01.04.2020 року по 30.09.2020 року наступним чином: -квітень 2020 року (з 01.04.2020 року) 2113,92 грн. (нараховані аліменти) *1%*152 (кількість днів прострочення з 01.05.2020 року по 30.09.2020 року) = 3213,16 грн.; -травень 2020 року 2113,92 грн. (нараховані аліменти) *1%*121 (кількість днів прострочення з 01.06.2020 року по 30.09.2020 року) = 2557,84 грн. -червень 2020 року 2113,92 грн. (нараховані аліменти) *1%*91 (кількість днів прострочення з 01.07.2020 року по 30.09.2020 року) = 1923,67 грн. -липень 2020 року 2113,92 грн. (нараховані аліменти) *1%*60 (кількість днів прострочення з 01.08.2020 року по 30.09.2020 року) = 1268,35 грн. -серпень 2020 року 3303,00 грн. (нараховані аліменти) *1%*29 (кількість днів прострочення з 01.09.2020 року по 30.09.2020 року) = 613,04 грн. Таким чином, загальний розмір пені за прострочення сплати аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] в межах заявленого позивачем періоду становить 9576,06 грн. Розмір пені за прострочення сплати аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] обчислюється в межах заявлених позивачем вимог з 01.04.2020 року по 30.09.2020 року наступним чином: -квітень 2020 року (з 01.04.2020 року) 2113,92 грн. (нараховані аліменти) *1%*152 (кількість днів прострочення з 01.05.2020 року по 30.09.2020 року) = 3213,16 грн.; -травень 2020 року 2113,92 грн. (нараховані аліменти) *1%*121 (кількість днів прострочення з 01.06.2020 року по 30.09.2020 року) = 2557,84 грн. -червень 2020 року 2113,92 грн. (нараховані аліменти) *1%*91 (кількість днів прострочення з 01.07.2020 року по 30.09.2020 року) = 1923,67 грн. -липень 2020 року 2113,92 грн. (нараховані аліменти) *1%*60 (кількість днів прострочення з 01.08.2020 року по 30.09.2020 року) = 1268,35 грн. -серпень 2020 року 3303,00 грн. (нараховані аліменти) *1%*29 (кількість днів прострочення з 01.09.2020 року по 30.09.2020 року) = 613,04 грн. Таким чином, загальний розмір пені за прострочення сплати аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] в межах заявленого позивачем періоду становить 9576,06 грн., з урахуванням наданої довідки державного виконавця про заборгованість. Клопотань про витребування розрахунку заборгованості зі сплати аліментів за інший період в порядку ст. 84 ЦПК України позивачем не завлялось. У зв`язку із чим, хоча позивачем наведено невірний розрахунок пені, а заявлений її розмір не перевищує розрахунок заборгованості по аліментам, яка виникла з вини відповідача, тому з урахуванням положень ст.196 СК України, яка передбачає, що розмір пені, що підлягає стягненню за аліменти, не може бути більше 100 % заборгованості, суд приходить до висновку, що з відповідача на користь позивача підлягає стягненню пеня в сумі 34\~114,71 грн. (9573,06 грн. пеня за прострочення сплати аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] + 9573,06 грн. пеня за прострочення сплати аліментів на утримання сина [PERSON] , [INFO] + 14\~962,59 пеня за прострочення сплати аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] ). Постановою Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року №3 «Про застосування судом окремих норм СК України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» у п.22 роз`яснено, що передбачена ст.196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Крім того,\~обов`язок надавати дитині допомогу (аліменти) батько несе не лише на підставі рішення суду, а й з факту народження дитини згідно з вимогами СК України. Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої ч.1 ст.196 СК України. Оцінивши встановлені судом обставини, суд приходить до переконання, що заборгованість по аліментам виникла з вини відповідача платника аліментів, якій аліменти не сплачував, поважних причин неможливості сплати аліментів не навів, а тому повинен нести відповідальність за неналежне виконання своїх зобов`язань шляхом сплати пені за прострочення сплати аліментів. Таким чином, позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню частково із стягненням з [PERSON] на її користь пені за прострочення сплати аліментів за період з 01.04.2020 року по 30.09.2020 року в розмірі 34\~114,71 грн. Щодо витрат, [PERSON] на правову допомогу у сумі 3 000 грн., суд виходить з наступного. Відповідно до\~положень статті\~137\~ЦПК України\~витрати,\~пов`язані з\~правничою допомогою\~адвоката,\~несуть сторони,\~крім випадків\~надання правничої\~допомоги за\~рахунок держави. За\~результатами розгляду\~справи витрати\~на правничу\~допомогу адвоката\~підлягають розподілу\~між сторонами\~разом із\~іншими судовими\~витратами.\~Для цілей\~розподілу судових\~витрат:1)\~розмір витрат\~на правничу\~допомогу адвоката,\~в тому\~числі гонорару\~адвоката за\~представництво в\~суді та\~іншу правничу\~допомогу,\~пов`язану зі\~справою,\~включаючи підготовку\~до її\~розгляду,\~збір доказів\~тощо,\~а також\~вартість послуг\~помічника адвоката\~визначаються згідно\~з умовами\~договору про\~надання правничої\~допомоги та\~на підставі\~відповідних доказів\~щодо обсягу\~наданих послуг\~і виконаних\~робіт та\~їх вартості,\~що сплачена\~або підлягає\~сплаті відповідною\~стороною або\~третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для\~визначення розміру\~витрат на\~правничу допомогу\~з метою\~розподілу судових\~витрат учасник\~справи подає\~детальний опис\~робіт (наданих\~послуг),\~виконаних адвокатом,\~та здійснених\~ним витрат,\~необхідних для\~надання правничої\~допомоги. Розмір\~витрат на\~оплату послуг\~адвоката має\~бути співмірним\~із: 1)\~складністю справи\~та виконаних\~адвокатом робіт\~(наданих\~послуг); 2)\~часом,\~витраченим адвокатом\~на виконання\~відповідних робіт\~(надання\~послуг); 3)\~обсягом наданих\~адвокатом послуг\~та виконаних\~робіт; 4)\~ціною позову\~та (або)\~значенням справи\~для сторони,\~в тому\~числі впливом\~вирішення справи\~на репутацію\~сторони або\~публічним інтересом\~до справи. У\~разі недотримання\~вимог частини\~четвертої цієї\~статті суд\~може,\~за клопотанням\~іншої сторони,\~зменшити розмір\~витрат на\~правничу допомогу,\~які підлягають\~розподілу між\~сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Зазначені положення кореспондуються із європейськими стандартами, зокрема, пунктом 14 Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам Щодо шляхів полегшення доступу до правосуддя № R (81) 7 передбачено, що за винятком особливих обставин, сторона, що виграла справу, повинна в принципі отримувати від сторони, що програла відшкодування зборів і витрат, включаючи гонорари адвокатів, які вона обґрунтовано понесла у зв`язку з розглядом. Відповідно до пунктів 1, 5, 6\~статті 1 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»\~адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом;\~захист - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні захисту прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішується питання про їх застосування у кримінальному провадженні, особи, стосовно якої розглядається питання про видачу іноземній державі (екстрадицію), а також особи, яка притягається до адміністративної відповідальності під час розгляду справи про адміністративне правопорушення; інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення. З приводу зазначеного питання висловлювався і Конституційний Суду України, так, пунктом 3.2 рішення від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права. Відповідно до\~статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»\~гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час. Розмір гонорару визначається за погодженням адвоката з клієнтом, і може бути змінений лише за їх взаємною домовленістю. Суд не має права його змінювати і втручатися у правовідносини адвоката та його клієнта. Суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат (у даному випадку, за наявності заперечень учасника справи), що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою. Так, надання адвокатом позивачу адвокатських послуг в суді при розгляді справи № 214/7280/20 підтверджується: Договором про надання правничої допомоги №047/0107/20 від 01.07.2020 року та Додатковою угодою до Договору , відповідно до яких гонорар оплачується змовником у вигляді повного авансування у розмірі 3000 грн. (а.с. 17,18), квитанцією до прибуткового касового ордеру №01/07/20 від 01.07.2020 року у сумі 3000 грн. ( а.с. 21), ордером № 820741 від 01.07.2020 року. Тобто, позивач згідно з положеннями\~ довів надання йому адвокатом Дорош С.П. зазначених послуг у суді. Отже, враховуючи викладене, суд дійшов висновку стягнення на користь [PERSON] з [PERSON] у загальному розмірі 3 000 грн. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат згідно ст.141 ЦПК України суд враховує звільнення позивача від сплати судового збору на підставі п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», у зв`язку з чим судовий збір в розмірі 840,80 грн. пропорційно частині задоволених вимог підлягає стягненню з відповідача в дохід держави.

Outcome: partial