Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-07 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], третьої особи Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс», про відшкодування майнової шкоди завданої залиттям квартири. Позивач просить суд стягнути з кожного з відповідачів у відшкодування майнової шкоди 8481 грн. 25 коп. Свої позовні вимоги позивач мотивує тим, що вона є власницею квартири [ADDRESS] що розташована на другому поверху будинку. Відповідачі є співвласниками, по 1/4 частини кожен з них, квартири [ADDRESS], що розташована на третьому поверху будинку, тобто поверхом вище. Будинок, де розташовані квартира [ADDRESS] і квартира [ADDRESS], обслуговується Відділенням № 4 КП «Житло-сервіс». 29 березня 2015 року трапилось залиття належної позивачу на праві приватної власності квартири [ADDRESS]. Відповідно до абзацу другого пункту 2.3.6 «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт- (додаток 4), а саме - Акт про залиття, аварію, що трапилась на темі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання). 15.04.2015 року за зверненням позивача Комунальне підприємство направило до квартири [ADDRESS] комісію, яка у присутності позивача і одного з відповідачів [PERSON] провела обстеження квартири [ADDRESS], що належить позивачу, а також квартири [ADDRESS], що лежить відповідачам. Цього ж дня, 15.04.2015 року за наслідками такого обстеження працівники Комунального підприємства зі складу вищезазначеної комісії був складений та підписаний Акт (повторний) про залиття, що трапилось на системі центрального опалення, гарячого водопостачання, холодного водопостачання, водовідведення (далі - Акт про залиття). Внаслідок залиття квартири [ADDRESS] позивачу було заподіяно майнової шкоди (збитків). Реальними збитками, заподіяними позивачу, є, серед іншого, втрати, яких позивач зазнала у зв'язку пошкодженням належного їй майна (квартири [ADDRESS]) внаслідок залиття. Як зазначено в Акті про залиття, в квартирі [ADDRESS] було пошкоджено від вологі: а) паркетна дошка загальною площею паркетної дошки 65 кв.м.; б) сліди відставання флізеліну на стелі 1 м.кв.; в) сліди здуття на відкритому кухонному стелажу, який межує з інженерною пішою, де проходять стояки ХВІІ, ГВП та каналізаційний стояк (стояки не перенесені) та сліди вологи в кухонних шафах. З метою встановлення розміру майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири [ADDRESS], позивач звернулась до ТОВ «Судова незалежна експертиза України». За результатами експертного дослідження у висновку від 13.05.2015 р. № ЕД-1-1-192/15 розмір матеріального збитку, завданого позивачу внаслідок залиття Квартири [ADDRESS], обчислювався як вартість відновлювального ремонту лише щодо пошкодженого паркетного покриття та шпалерного оздоблення стелі в квартирі [ADDRESS], та на момент складання висновку, становить 32002 грн. Витрати понесені нею по проведенню зазначеного вище експертного дослідження склали 1923 грн. Позивач вказує, що відповідно до п. 8 частини другої статті 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, а відповідно до ч.1 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення і цивільного права, має право на їх відшкодування. Позивач зазначає, що відповідно до ч. 1 статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до загальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для поновлення пошкодженої речі. Відповідно до ч. 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також хода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. На підставі цього позивач означає, що таким чином, обов'язок з відшкодування майнової шкоди, заподіяної внаслідок залиття належної їй квартири [ADDRESS], має бути покладений на особу, з вини якої (внаслідок неправомірних, рішень, чи бездіяльності якої) було завдано цієї шкоди. Як встановлено в Акті про залиття, в будинку [ADDRESS] трапилась розгерметизація корпусу лічильника № 1148773 який встановлений на системі гарячого водопостачання забудовником, опломбований, заміні не підлягав, згідно технічним умовам призначений для системи холодного водопостачання в [ADDRESS] на кухонному стояку, що і призвело до залиття розташованої нижче квартири. Оскільки квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності відповідачам, то і лічильник № 1148773, встановлений забудовником, також є спільною частковою власністю відповідачів в силу ч.1ст. 188 ЦК України - як частина квартири [ADDRESS]. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до абзаців 1, 4, 5 і 7 пункту 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і пожитків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 р. N 572, власник та наймач (орендар) квартири, житлового приміщення у гуртожитку зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; проводити за власні кошти ремонт квартири, житлового приміщення у гуртожитку (наймач (орендар) - згідно з договором найму (оренди); не допускати виконання робіт та інших дій, що виникають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, гуртожитку, порушують умови проживання громадян. Всупереч таким вимогам чинного законодавства, під час експлуатації належної їм квартири [ADDRESS] відповідачі виявили певну необережність і не вчинили жодних дій щодо заміни лічильника, встановленого забудовником на системі гарячого водопостачання у квартирі [ADDRESS], на належний (згідно відповідних технічних умов). Внаслідок такої необережності відповідачів і відбулось залиття квартири [ADDRESS], що, своєю чергою, призвело до завдання позивачу майнової шкоди. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] позов підтримує, просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Відповідач [PERSON], відповідач [PERSON], яка діє також як законний представник свого неповнолітнього сина [PERSON] 2000 р.н.(а.с.75) та за дорученням відповідача [PERSON].(а.с.76), а також представник відповідача [PERSON] адвокат [PERSON] (а.с.77), позов не визнали, вважають заявлені позовні вимоги безпідставними посилаючись на відсутність їх провини у виникненні аварії в системі гарячого водопостачання квартири позивачів внаслідок розгерметизації лічильника. Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору залученої до участі у справі за клопотанням сторони відповідача - Комунального підприємства з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» пояснив в судовому засіданні, що 15.05.2016 року складався акт про залиття квартири позивача. Також аварія на системі водопостачання у будинку на 4 поверсі була і 29.10.2015 року коли була залита квартира відповідачів внаслідок аварії поверхом вище, але тоді мешканці квартири [ADDRESS] не заявляли про затоплення. Лічильники гарячого та холодного водопостачання розрізняються між собою кольором. Аварія по якій складений акт 15.05.2015 року сталась внаслідок розгерметизації лічильника по стояку гарячого водопостачання, який за призначенням мав використовуватись по стояку холодного водопостачання, та імовірно був помилково встановлений забудовником як пристрій обліку гарячої води. Підтвердив в судовому засіданні факт невідповідності плану квартири, площа санвузла в якої була збільшена за рахунок житлової кімнати, що було відображено в акті відсутність стін між допоміжними приміщеннями та житловою кімнатою. Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає позов таким, що не підлягає задоволенню. В судовому засіданні встановлено, що позивач [PERSON] є власницею квартири [ADDRESS] яка розташована на другому поверху цього будинку. З 27 квітня 2012 року відповідачі є співвласниками, по 1/4 частини кожен , квартири [ADDRESS], яка розташована на третьому поверху будинку, тобто поверхом вище квартири позивачки(відповідне свідоцтво про право власності від 08.05.2012 року видане на підставі наказу Головного управління житлового забезпечення КМДА від 27.04.2012 р.)(а.с.92). Будинок [ADDRESS] обслуговується КП «Житло-сервіс». В судовому засіданні встановлено, що вказаний відповідачем співвласник [PERSON] [INFO] є неповнолітнім (а.с.75), тому, відповідно до ст. 242 ЦК України, за законом інтереси неповнолітнього мають представляти його батьки відповідачі [PERSON] та [PERSON] 29.10.2015 року у будинку [ADDRESS] трапилась аварія на четвертому поверсі яка мала наслідком залиття квартири належної відповідачам. 29 березня 2015 року трапилось залиття належної позивачу на праві приватної власності квартири [ADDRESS]. 15.04.2015 року за зверненням позивача [PERSON] комунальне підприємство «Житло-сервіс», направило до квартири [ADDRESS] комісію, яка у присутності позивача і відповідача [PERSON] провела обстеження квартири [ADDRESS], що належить позивачу, а також квартири [ADDRESS], що лежить відповідачам. Аварія по якій складений акт 15.05.2015 року сталась внаслідок розгерметизації лічильника по стояку гарячого водопостачання, який за призначенням мав використовуватись по стояку холодного водопостачання, та імовірно був помилково встановлений забудовником як пристрій обліку гарячої води. За наслідками такого обстеження працівники Комунального підприємства зі складу вищезазначеної комісії 15.04.2015 р. склали та підписаний Акт (повторний) про залиття, що трапилось на системі центрального опалення, гарячого водопостачання, холодного водопостачання, водовідведення (Акт про залиття). За результатами експертного дослідження розмір матеріального збитку, завданого позивачу внаслідок залиття квартири [ADDRESS], обчислений як вартість відновлювального ремонту пошкодженого паркетного покриття та шпалерного оздоблення стелі в квартирі [ADDRESS] становить 32002 грн. Витрати позивача по проведенню експертного дослідження склали 1923 грн. Як вбачається з наявних матеріалів справи 17.01.2012 року [PERSON] підписав довідку про виконання будівельно-монтажних робіт генпідрядником ТОВ «МТД» в квартирі [ADDRESS], в якій було зазначено, зокрема наявність встановлених ТОВ «МТД» лічильників холодної та гарячої води. При цьому на час її підписання власником цього житлового приміщенні він ще був оскільки лише з 27 квітня 2012 року відповідачі стали співвласниками, квартири [ADDRESS] за свідоцтвом про право власності від 08.05.2012 року виданого на підставі наказу Головного управління житлового забезпечення КМДА від 27.04.2012 р.(а.с.92). При цьому робочий стан та відповідність встановлення зазначених лічильників в довідці не зазначалось. Суд не погоджується з доводами представника позивача про те що факт співвідношення лічильника до гарячого водопостачання за красним кольором є загальновідомим фактом. Перевірити правильність встановлення лічильників на час їх встановлення не було можливості, оскільки будинок не був підключений до водопостачання, доказами того що [PERSON] є фахівцем в цій галузі суд не має. 22.10.2012 року КП «Житло-сервіс» були взяті на обслуговування засоби вимірювальної техніки, зокрема лічильники гарячого та холодного водопостачання , із складанням відповідного акта, як це передбачено Законом та нормативно правовими документами, зокрема Наказом № 76, від 17.05. 2005 року, «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій».(а.с.85). Таким чином саме КП «Житло-сервіс» після 22.10.2012 року взявши на обслуговування засоби вимірювальної техніки несе відповідальність за правильність встановлення лічильників. За наявним в матеріалах справи акту з моменту встановлення та опломбування лічильники не мінялися. Подія аварії в системі гарячого водопостачання що трапилась з в зв'язку з розгерметизацією опломбованого лічильника гарячого водопостачання знаходиться поза впливу на нею відповідачів як споживачів послуг, та не пов'язана їх умисними діями або необережністю. З аналізу актів законодавства, де вживається поняття «опломбування приладів обліку» передусім постанови Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 року № 630, Правил користування системами центрального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України, затверджених Наказом Мінжитлокомунгоспу України від 27.06. 2008 року № 190, випливає правове значення суті опломбування лічильників. Воно полягає в тому, що виконавець послуг шляхом здійснення опломбування виключає можливість будь - якого несанкціонованого впливу інших, ніж виконавець, осіб на працездатність і цілісність приладу обліку, з одночасним взяттям на себе відповідальності за належний стан такого приладу. Відповідно до договору про надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (надалі Договір) укладеного 15.06.2012 року між особи Комунальним підприємством з експлуатації і ремонту житлового фонду «Житло-сервіс» та відповідачами в особі [PERSON].(а.с.93-94), у підпункті 8 п.14 Договору виконавець послуг зобов'язався здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинку, квартири, приміщень. Такі ж вимоги визначені у ст. 21 п. 2, п.п. 2, Закону України «Про житлово-комунальні послуги» із складанням відповідних актів технічних оглядів, про що також зазначено в Наказі № 76 від 17.05.05 року «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» та Типовому договорі, форма якого затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2009 року № 529. Як встановлено в судовому засіданні виконавець послугконтролю за технічним станом інженерного обладнання квартири відповідачів не здійснював та огляд такого обладнання не проводив. Зокрема в перелік послуг, що надаються власнику який визначений постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2009 року № 529 входить періодична повірка, обслуговування і ремонт квартирних засобів обліку води та теплової енергії, у тому числі їх демонтаж, транспортування та монтаж після повірки. Згідно з ст. 21 п. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», п. 19 Договору постачання гарячої води, п. 32 Правил надання послуг централізованого опалення постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою КМУ від 21.07.2005 року № 630 виконавець послу, зобов'язаний своєчасно надавати споживачу послуги в установлених обсягах, належної якості, безпечні для його життя, здоров'я та які не спричинять шкоді його майну відповідно до вимог законодавства. Згідно ст. 21 п. 2 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», виконавець зобо'язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання. Згідно Наказу № 76 від 17.05.05 року «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у п.п. 2.1.4. передбачено що профілактичній огляд жилих будинків і приміщень та конструктивних елементів здійснюється, а у відповідними спеціалістами виконавця послуг відповідно до встановленої періодичності. п.п.2.1.5. визначено що профілактичне обслуговування будинків і приміщень є складовою технічного обслуговування і полягає в усунені дрібних несправностей, а також попередження порушень санітарно-гігієнічних вимог до приміщень, налагодження регулювання окремих видів технічних пристроїв. Відповідно до ч. 1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також хода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності до ч.2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. В судовому засіданні відповідачами доведено, що хоча джерело залиття квартири позивачки (розгерметизований лічильник гарячої води) знаходився в їх квартирі, але саме нездійснення відповідних дій щодо контролю за цим пристроєм обліку та перевірки правильності встановлення такого пристрою обліку 22.10.2012 року зі сторони КП «Житло-сервіс» мали своїм наслідком спричинення шкоди майну позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed