Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з даним позовом, в якому просить зобов'язати Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» припинити порушення її прав, як споживача фінансових послуг, скасувати незаконно нараховані проценти, пеню та інші штрафні санкції, нараховані Публічним акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк на кошти у розмірі 11440,00 грн., починаючи з 28.10.2014 року по картці/рахунку [NUMBER], відкритого на ім'я [PERSON], зобов'язати Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» відновити залишок коштів на картці/рахунку [NUMBER], відкритого на ім'я [PERSON], до стану, у якому він був 28.10.2014 року перед виконанням операції щодо неналежного переказу у розмірі 11000,00 грн. та нарахування комісії банку у розмірі 440,00 грн. В обґрунтування позову [PERSON] зазначає, що 01.07.2011 року в Куп'янському відділенні Харківського ГРУ ПАТ КБ «ПриватБанк» (надалі - Банк) на підставі Анкети-заяви про приєднання до умов і правил надання банківських послуг в ПАТ КБ «ПриватБанк» їй було відкрито картковий рахунок (картку) «Універсальна» за номером [NUMBER]. З того часу і по сьогоднішній день вона сумлінно виконує Умови і правила надання банківських послуг, а також Тарифи Банку, які складають договір про надання банківських послуг. 28.10.2014 року через он-лайн систему управління рахунками для клієнтів ПАТ КБ «Приватбанк» «Приват-24» з її банківської кредитної картки «Універсальна» [NUMBER] внаслідок незаконних дій третіх осіб було перераховано грошові кошти у розмірі 11000,00 грн. та нараховано комісію банку у розмірі 440,00 грн. 28.10.2014 року, невідкладно, на протязі 5-ти хвилин, про вказані незаконні дії нею було повідомлено співробітників ПАТ КБ «ПриватБанк» за контактним телефоном 3700 з вимогою про блокування як свого рахунку, так і рахунку, на який було перераховано її кошти та надала всю відому їй інформацію про те, що трапилося. 28.10.2014 року нею було подано заяву до, на той час Куп'янського МВ ГУМВС України в Харківській області, про вчинення кримінального правопорушення. Станом на теперішній час матеріали кримінального провадження № 12014220370002142 знаходяться в провадженні Марганецького ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області. Під час досудового розслідування було встановлено особу, яка вчинила злочин. Ним виявився гр. [PERSON], [INFO] На теперішній час проводяться слідчі дії та заходи, направлені на встановлення місцезнаходження вказаної особи. Незважаючи на той факт, що на досудовому розслідуванні встановлено особу, яка вчинила злочин, ПАТ КБ «ПриватБанк» порушує чинне законодавство України та вимагає від неї повернення вказаних коштів у розмірі 11440 грн. та нарахованих на ці кошти проценти та штрафні санкції, в той же час на її неодноразові письмові звернення щодо повернення на мій рахунок коштів, не реагує. Так, листами від 08.06.2016 року та 21.07.2016 року до Банку вона звернулась із клопотаннями зупинити незаконне нарахування процентів та пені на вкрадені кошти у розмірі 11440,000 грн., скасувати незаконно нараховані проценти та пеню на вкрадені кошти у розмірі 11440,00 грн., переказати на її рахунок, як неналежному платнику, кошти у розмірі 11440,00 грн. та нараховану на ці кошти пеню у відповідності до Закону. Своїми листами від 29.06.2016 року та 05.08.2016 року Банк повідомив, що нею було порушено Умови та правила надання банківських послуг, а також були допущені порушення, якими вона скомпрометувала картку і як наслідок банк відмовився жодним чином сприяти у вирішенні даного питання. При цьому Банк не проводив внутрішніх перевірок (службових розслідувань) з метою встановлення істинних причин, що потягли за собою вищевказані наслідки, не викликав її з цього приводу або не залучав до участі, не виїжджав за місцем помешкання (знаходження ПК, з якого здійснювався вхід до системи «Приват-24»). На її звернення щодо перевірки наявності чи відсутності ліцензійного програмного забезпечення, в тому числі антивірусного, на її ПК, з якого було здійснено вхід до системи «Приват-24» у неї за адресою проживання, не реагує. Реальних фактів та доводів щодо порушення нею Умов і правил надання банківських послуг, не надає. Також зазначає, що ПАТ КБ «ПриватБанк» не надав їй жодних документів, що підтверджують оформлення та укладання між сторонами в належній формі договору про надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг не містять підпис позичальника, а тому посилання Банку на порушення нею зазначених Умов є безпідставними. Вказана позиція взаємоузгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, висловленою у справах № 6-240цс14 та № 6-16цс15. Так, Верховний Суд України у вказаних рішеннях вказав, що згідно із частинами першою, другою статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Виходячи з правового аналізу вказаних норм, Умови і правила надання банківських послуг не можна вважати складовою частиною укладеного між сторонами кредитного договору, якщо вони не містять підпису позичальника; не встановлено наявність належних і допустимих доказів, які б підтверджували, що саме ці Умови розумів позичальник при підписанні заяви. При цьому підтверджує, що нею з самого початку використання он-лайн системи управління рахунками для клієнтів ПАТ КБ «ПриватБанк» «Приват-24» сумлінно виконувалися обов'язки щодо неповідомлення третім особам логінів, паролів, пін-кодів та інших кодів доступу в систему та до кредитних карток. На час незаконного переказу грошових коштів з її рахунку, нею були прийняті всі належні заходи для захисту свого рахунку та аккаунта он-лайн системи управління рахунками для клієнтів ПАТ КБ «Приватбанк» «Приват- 24». В тому числі нею використовується ліцензійне програмне забезпечення, всі необхідні антивірусні та анти шпіонські програми, що захищають від несанкціонованого доступу до інформації клієнта на персональному комп'ютері клієнта, з якого здійснюється реєстрація в он-лайн системі управління рахунками для клієнтів ПАТ КБ «ПриватБанк» «Приват-24». Після незаконних дій третіми особами щодо карткового рахунку, нею одразу було повідомлено Банк та виконано всі рекомендовані дії, в тому числі щодо звернення до правоохоронних органів із заявою про скоєння злочину. Банк, зі свого боку, не перевіривши наявність чи відсутність в її персональному комп'ютері ліцензійного програмного забезпечення, всіх необхідних антивірусних та анти шпіонських програм, своїм необґрунтованим припущенням звинуватив її у виникненні тієї ситуації, що склалася та відмовляє в поверненні коштів. На підтвердження свого сумлінного ставлення до своїх обов'язків, надає письмову довідку фахівця ФОП [PERSON] від 21.09.2016 року, що встановлював необхідне програмне забезпечення на її ПК, з якого здійснювалися реєстрація та вхід до системи «Приват-24». Так, згідно вказаної довідки, їй було встановлено безоплатне в той же час якісне антивірусне та анти шпіонське програмне забезпечення «Аvast!», сертифіковане ICSA Labs, що забезпечує захист від несанкціонованого доступу до інформації користувача на ПК, з якого здійснюється реєстрація в он-лайн системі управління рахунками для клієнтів ПАТ КБ «ПриватБанк» «Приват-24». Незважаючи на визнання банком факту шахрайських дій третіх осіб, що підтверджується цими ж листами, ПАТ КБ «ПриватБанк» відмовляється відновити залишок коштів на рахунку і продовжує здійснювати нарахування штрафних санкцій та вимагає погашення боргу. З 01.08.2016 року на захист клієнтів банків, які сумлінно виконують свої обов'язки щодо захисту конфіденційної інформації доступу до банківських рахунків (карток) стала міжнародна платіжна система Visa, запровадивши принцип нульової відповідальності для власників кредитних карток, якщо не буде доведено, що клієнт сам своїми діями або бездіяльністю сприяв шахраям. Враховуючи викладене, нею 02.08.2016 року було направлено листа до Представництва компанії Visa International в Україні з клопотанням у сприянні вирішення вказаної проблеми, але лист повернувся за строком зберігання. Також, 02.08.2016 року нею було направлено аналогічного листа до Національного банку України (надалі - НБУ). Своєю відповіддю від 07.09.2016 року НБУ відмовив у задоволенні клопотання, посилаючись на відсутність повноважень з приводу розгляду такого роду звернень, при цьому звернув увагу на те, що спори пов'язані із здійсненням банками переказу, відповідно до п. 32.8. ст. 32 ЗУ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», розглядаються у судовому порядку. Станом на час її звернення до суду сума, що підлягає відновленню на рахунку складає - 11440,00 грн., в тому числі: сума кредиту - 11000,00 грн., комісія банку - 440,00 грн. Крім того, вважає незаконними нараховані ПАТ КБ «Приватбанк» проценти та пеню на вказані кошти. Звернувшись під час судового розгляду до ПАТ КБ «ПриватБанк» 28.03.2017 року їй було надано виписку по картці/рахунку № [NUMBER] за період з 28.10.2014 р по 28.03.2017 р, згідно якої заборгованість станом на 28.03.2017 рік складає - 70668,68 грн. Враховуючи вищевикладене, позивач [PERSON] звернутися до суду за захистом свого порушеного права. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явилась, надавши до суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, уточнені вимоги позову підтримує у повному обсязі. Представник відповідача у судове засідання також не з'явився, надавши до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі. На попередніх судових засіданнях проти позову [PERSON] заперечував у повному обсязі. З показань [PERSON], допитаної в судовому засіданні в якості свідка вбачається, що її донька [PERSON] непричетна до незаконного без її відома перерахування грошових коштів, яка після чого зателефонувала до банку та звернулася до міліції. Дослідивши надані сторонами письмові докази, допитавши свідка, суд вважає встановленими наступні факти та відповідні їм правовідносини. Приймаючи рішення по справі, що розглядається, суд виходив з вимог ст. 60 ЦПК України, яка регламентує, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, коли мають місце підстави звільнення від доказування. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Крім того, дотримуючись принципу диспозитивності, передбаченого ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судовим розглядом встановлено та підтверджено наявними у справі доказами, що 01.07.2011 року між позивачем [PERSON] та Публічним акціонерним товариством Комерційний банк «ПриватБанк» було укладено договір на відкриття та обслуговування карткового рахунку [NUMBER]. (а.с. 6) 28.10.2014 року через он-лайн систему управління рахунками для клієнтів ПАТ КБ «Приватбанк» «Приват-24» з банківської кредитної картки позивача «Універсальна» [NUMBER] внаслідок незаконних дій третіх осіб було перераховано грошові кошти у розмірі 11000,00 грн. та нараховано комісію банку у розмірі 440,00 грн. Після цього позивач 28.10.2014 року невідкладно на протязі 5-ти хвилин, про вказані незаконні дії повідомила співробітників ПАТ КБ «ПриватБанк» за контактним телефоном 3700 з вимогою про блокування як свого рахунку, так і рахунку, на який було перераховано її кошти та надала всю відому їй інформацію про те, що трапилося та звернулась із заявою до Куп'янського МВ ГУМВС України в Харківській області, про вчинення кримінального правопорушення. Відповідно до витягу з ЄРДР №12014220370002142 від 29.10.2014 року відомості про злочин за заявою [PERSON] були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 190 КК України і остання має статус потерпілої. (а.с. 7, 9) Згідно банківських виписок, по картці позивача [PERSON] [NUMBER], з якої 28.10.2014 року незаконно було знято 11000,00 грн. та нараховано 440,00 грн. комісії, за період з 28.10.2014 року по 28.03.2017 року, борг складає 70668,68 грн. (а.с. 176-183) [PERSON] неодноразово зверталася до ПАТ КБ «ПриватБанк» з письмовими заявами, в яких просила зупинити незаконне нарахування відсотків та штрафних санкцій за користування кредитними коштами до завершення досудового розслідування за фактом крадіжки грошових коштів з її кредитної карти (а.с. 10, 11, 12, 13, 14) та провести більш ретельніше розслідування службою безпеки «ПриватБанк» за даним фактом, на що шляхом листування, відповідачем їй були надані відповіді за №20.1.0.0.0/7-20141119/1838 від 30.11.2014 р. (а.с. 15), №20.1.0.0.0/7-20141205/2662 від 16.12.2014 р. (а.с. 16), №20.1.0.0.0/7-20150506/4326 від 12.05.2015 р. (а.с. 17), №20.1.0.0.0/7-20160613/4595 від 29.06.2016 р. (а.с. 18), №20.1.0.0.0/7-20160727/4487 від 05.08.2016 р. (а.с. 15) про відмову в задоволенні заяв, вказуючи на порушення [PERSON] Умов і правил надання банківських послуг та не прийняття нею належних заходів для захисту свого рахунку і аккаунту Приват24 від компроментації, посилаючись на п. 1.1.5.5., п. 1.1.5.14, п. 2.3.2.7.3.1.13, п. 3.8.2.3.2.3., п. 3.8.2.3.1.8. Відповідно до п. 1.1.5.5. «Умов та правил надання банківських послуг» Банк не несе відповідальність у випадку, якщо інформація про рахунки Клієнта, Карті, контрольної інформації Клієнта, ідентифікатор користувача, паролі система Приват24, паролі (ніку) Mobile Banking або проведених Клієнтом операціях стане відомо іншим особам внаслідок несумлінного виконання Клієнтом умов їх зберігання та використання і/або прослуховування або перехоплення інформації в каналах зв'язку під час використання цих каналів. Відповідно до п. 1.1.5.14 «Умов та правил надання банківських послуг» клієнт несе відповідальність за всі операції, що проводяться в підрозділах банку, через пристрої самообслуговування, систему MobileBanking, систему Приват24 з використанням передбачених цими Умовами засобів його ідентифікації і аутентифікації. Згідно п. 2.3.2.7.3.1.13 Банк не несе відповідальність за несанкціонований доступ до ПІН-коду Клієнта під час реєстрації в системі Приват24 в разі відсутності ліцензійного програмного забезпечення, відсутності антивірусних і анти шпіонських програм, що забезпечують захист від несанкціонованого доступу до інформації Клієнта на персональному комп'ютері Клієнта, з якого здійснюється реєстрація. Згідно п. 3.8.2.3.2.3 не розголошувати відомостей про логін і паролі, в іншому випадку банк не несе відповідальність за збереження коштів клієнта. Згідно п. 3.8.2.3.1.8 Банк не несе відповідальності за несанкціонований доступ до ПІН-коду клієнта під час реєстрації в системі Приват24 в разі відсутності ліцензійного програмного забезпечення, відсутності антивірусних і анти шпигунських програм, що забезпечують захист від несанкціонованого доступу до інформації клієнта на персональному комп'ютері клієнта, з якого здійснюється реєстрація. При розгляді справи судом не встановлено, що карта позивачем [PERSON] була втрачена чи викрадена, або іншим способом вибувала з її володіння та користування, або останньою було розголошено відомості про логін і пароль, в судовому засіданні встановлено, що на персональному комп'ютері [PERSON], який належить їй на праві власності і знаходиться в її помешканні, в період з 14.02.2014 року встановлено безоплатне антивірусне та анти шпіонське програмне забезпечення «Avast!», даний продукт сертифікований ICSA Labs, що забезпечує захист від несанкціонованого доступу до інформації користувача на персональному комп'ютері, з якого здійснюється реєстрація в онлайн системі управління рахунками для клієнтів ПАТ КБ «ПриватБанк» «Приват24». (а.с. 25). Крім того, [PERSON], працюючи в Куп'янському районному територіальному центрі соціального захисту обслуговування (надання соціальних послуг) отримувала до моменту незаконного перерахування коштів заробітну плату на картковий рахунок в ПАТ КБ «ПриватБанк» згідно договору про обслуговування виплати заробітної плати та інших виплат, укладеного з ПАТ КБ «ПриватБанк». Остання була повідомлена про обов'язок щодо неповідомлення третім особам логінів, паролів, ПІН-кодів та інших кодів доступу в систему Приват-24 та до її карткових рахунків в ПАТ КБ «ПриватБанк», і яка сумлінно виконувала вказаний обов'язок, а також інші вимоги, передбачені Умовами і правилами надання банківських послуг в ПАТ КБ «ПриватБанк». (а.с. 35) Відповідно до п.1.1.2.11 Умов та правил надання банківських послуг [PERSON] інформувала банк та правоохоронні органи про факт незаконного використання картки. Про результати службового розслідування по вказаному факту представник ПАТ КБ «ПриватБанк» [PERSON] повідомлено не було, крім того ПАТ КБ «ПриватБанк» не надав і суду результати службового розслідування щодо викрадення грошових коштів з рахунку позивача 28.10.2014 року. Згідно відповіді начальника Марганецького ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області Ярового Р.В. від 28.02.2017 року, кримінальне провадження №12014220370002142 від 29.10.2014 року перебуває в провадженні Марганецького ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області та на теперішній час досудове розслідування триває, виконуються необхідні слідчі-розшукові дії для встановлення місцезнаходження особи, що скоїла злочин. (а.с. 157) Відповідно до ст. 22 ЗУ «Про захист прав споживачів» - захист прав споживачів, передбачених законодавством, здійснюється судом. Згідно з ст.1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом. Згідно із пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов'язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними. Відповідно до п. 8 та п. 9 Розділу VI Постанови НБУ № 705 від 05.11.2014 року «Про здійснення операцій з використання електронних платіжних засобів», - Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції (п. 8). Конституційний Суд України у Рішенні від 10 листопада 2011 р. у справі № 15- рп/2011 роз'яснив, що положення пунктів 22, 23 ст. І, ст. 11 ЗУ «Про захист прав споживачів» треба розуміти так, що їх дія поширюється на правовідносини між кредитодавцем та позичальником (споживачем) за договором про надання споживчого кредиту, що виникають як під час укладення, так і виконання такого договору. Відповідно до п.9 розділу УІ Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління НБУ від 05.11.2014 року №705 (в редакції на серпень 2015 року), користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред'явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Згідно з правовою позицією Верховного Суду України, викладеної в постанові від 13.05.2015 року у справі №6-71цс15 не встановивши обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, відсутні підстави для цивільно-правової відповідальності позичальника. З показань [PERSON], допитаної в судовому засіданні в якості свідка, вбачається, що позивач [PERSON] не повідомляла жодній особі номер картки, не розголошувала відомості про логін і пароль та не порушила жодний з пунктів Умов та правил надання банківських послуг. За правилами статей 10,60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 57 ЦПК передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доводи відповідача, що розголошення даних було здійснено з вини клієнта внаслідок користування системою Приват24 через незахищені канали, у зв'язку з використанням комп'ютерної техніки без відповідного ліцензійного програмного забезпечення (операційної системи та антивірусу) не підтверджені доказами. Крім того, посилання відповідача, що шахрайство не підтверджено відповідним вироком суду, а тому є лише припущенням в розумінні презумпції невинуватості та при цьому в разі постановлення обвинувального вироку, позивач має право звернутися до винної особи з позовною заявою про відшкодування збитків, суд вважає необґрунтованими. Провівши аналіз норм матеріального права в системному зв'язку із встановленими по справі фактичними обставинами, суд дійшов висновку, що відповідач не надав суду належних і допустимих доказів на спростування доводів позивача, не довів, що позивач порушила Умови та правила надання банківських послу і як володілець та користувач кредитної картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до її карткового рахунку, що дало змогу ініціювати платіжні операції, а тому вважає вимоги позивача обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню. Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витати.

Outcome: approved