Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернулась до суду з позовною заявою до Липецької сільської ради Харківського району Харківської області, третя особа - [PERSON] , в якій просить суд визначити їй додатковий строк терміном 2 місяці для прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, що складається з Ѕ частини житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] , земельної ділянки з кадастровим номером [NUMBER] , на якій розташований вказаний будинок, а також автомобіля TOYOTA HIGHLANDER, державний номер [NUMBER] . Спадкоємцями першої черги після [PERSON] є позивач та [PERSON] , яка спадщину не прийняла та не претендує на неї. Позивач своєчасно протягом встановленого законом шестимісячного строку не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки з березня 2019 року страждала на захворювання шлунку та проходила відповідне лікування у санаторії «Миргород», після чого її стан погіршився, у зв`язку з чим вона перебувала на лікуванні у поліклініці Державна установа «Територіальне медичне об`єднання МВСУ по Харківській області». Після видужання позивач звернулась до Харківської районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої [PERSON] , проте постановою державного нотаріуса Богунової Н.В. їй було відмовлено, у зв`язку з пропущенням строку звернення до нотаріальної контори. Наразі позивач через пропуск строку подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини позбавлена можливості нотаріально оформити свої спадкові права, тому змушена була звернутись до суду. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 17 вересня 2019 року позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків. У вказаний в ухвалі строк позивач усунув зазначені в ухвалі недоліки. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 вересня 2019 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 10 жовтня 2019 року за заявою представника позивача - адвоката Будзини Н.О. витребувано докази. Позивач та її представник у підготовче засідання не з`явились, повідомлялись своєчасно і належним чином, надали суду заяву про розгляд справи без їхньої участі, в якій зазначили, що позов підтримують. Відповідач, який був повідомлений про день, час та місце проведення підготовчого судового засідання своєчасно і належним чином, у підготовче засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, в якій зазначив, що проти позову не заперечує. Третя особа, яка була повідомлена про день, час та місце проведення підготовчого судового засідання своєчасно і належним чином, у підготовче засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, в якій зазначила, що проти позову не заперечує. Інших заяв та клопотань від сторін не надійшло. Враховуючи, що у підготовче засідання не зявились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Відповідно до ч.4 ст.200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 ЦПК України. Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] , яка постійно мешкала за адресою: [ADDRESS] , померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 25 лютого 2019 року виконавчим комітетом Липецької сільської ради Харківського району Харківської області. Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина, що складається з Ѕ частини житлового будинку з надвірними будівлями [ADDRESS] , земельної ділянки з кадастровим номером [NUMBER] , на якій розташований вказаний будинок, а також автомобіля TOYOTA HIGHLANDER, державний номер [NUMBER] . З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого Московським відділом РАГС 10.02.1963, вбачається, що позивач [PERSON] є донькою померлої [PERSON] , при цьому позивач декілька разів після реєстрації шлюбів змінювала своє прізвище, що підтверджується Витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища. Постановою державного нотаріуса Харківської районної державної нотаріальної контори Богунової Н.В. від 12 вересня 2019 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , яка на день смерті була постійно зареєстрована у [ADDRESS] , оскільки на час смерті останньої [PERSON] була постійно зареєстрована за іншою адресою та із заявою про прийняття або про відмову від прийняття спадщини після смерті [PERSON] не зверталась. Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, прийшов до висновку про повне задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав. Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно зі ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Як вбачається з положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270ЦК України , не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] та третя особа [PERSON] є спадкоємцями першої черги після смерті [PERSON] 19 вересня 2019 року [PERSON] вчинила заяву, яку посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Саварінською Н.В. про те, що вважає себе такою, що спадщину після смерті своєї матері [PERSON] не приймала та на неї не претендує. Позивач від прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] у встановленому законом порядку не відмовлялась. Так як позивач, будучи спадкоємєцем за законом не проживала разом із спадкодавцем [PERSON] на час відкриття спадщини, то в силу вимог ч.1 ст.1269 та ч.1 ст.1270 ЦК України, повинна були протягом шести місяців з часу відкриття спадщини подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Позивач не подала вчасно нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини, у зв`язку із чим їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивачка, як на підставу поважності пропуску строку звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, посилається на ту обставину, що після смерті матері протягом шестимісячного строку вона перебувала на лікуванні, оскільки страждає на хронічне захворювання, що підтверджується наданою нею медичною документацією, тому не мала змоги звернутись вчасно до нотаріальної контори. Згідно з інформацією Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області після спливу шестимісячного строку з дня смерті [PERSON] звернулась дочка померлої - [PERSON] , заяви від інших спадкоємців до держнотконтори не поступали. Аналізуючи зібрані по справі докази у світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, суд вважає причину пропуску позивачем [PERSON] строку для для подання заяви про прийняття спадщини поважною, а тому вважає за можливе встановити позивачу додатковий строк на звернення із такою заявою. У відповідності до вимог ст.141 ЦПК України суд вважає за доцільне залишити судові витрати за позивачем. На підставі викладеного,

Outcome: approved