Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом доПриватного акціонерного товариства «Страхова компанія «УНІКА» про захист прав споживача, стягнення коштів за договором страхування і свої позовні вимоги мотивує тим, що з 21.03.2018 року між ним та ПрАТ «СК «УНІКА» було укладено договір добровільного страхування «Дім і все, що в нім» №019038/2102/0000028 у відповідності до умов котрого позивач застрахував своє майно, а саме двоповерховий житловий будинок, загальною площею 260 кв.м., житлових кімнат - 5, с/в - 2, кухня - 1, на території двору окремо збудовані гараж з кімнатою відпочинку, загальною площею 120 кв.м., окремо від будинку і від гаражу - баня, загальною площею 40 м., що розташовані за адресою [ADDRESS] . Згідно умов договору страхування строк дії договору становить з 23.03.2018 року по 22.03.2019 року та дія договору поширюється на випадки факту понесення збитків внаслідок пошкодження, знищення чи втрати застрахованого майна в результаті наступних подій (страхових ризиків), а саме пожежа, в. т.ч. підпал, вибух, удар блискавки. 26.12.2018 року в приміщенні бані (лазні) позивача, що розташована за адресою: [ADDRESS] виникла пожежа. 28.12.2018 року позивач звернувся до відповідача з заявою про виплату страхового відшкодування через страховий випадок, а саме пожежі в застрахованому майні згідно договору страхування та понесення збитків від пожежі. 29.01.2019 року ПрАТ «СК «УНІКА», посилаючись на норми Закону України «Про страхування» та умови укладеного між сторонами договору, відмовило позивачу у виплаті суми страхового відшкодування, аргументуючи свою відмову тим, що після проведення розслідування обставин страхового випадку відповідачем виявлено та встановлено факт порушення правил пожежної безпеки при експлуатації теплогенеруючого агрегату, що знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку із причиною пожежі, що є прямим виключенням із страхових випадків та не покривається договором страхування, а також наявний факт створення перешкод Страховику у визначенні обставин, характеру та розміру збитків зі сторони Страхувальника. З даною Відмовою позивач не погодився та звернувся до суду з позовною заявою, аргументуючи свій позов тим, що відмова відповідача є незаконною, причини пожежі не встановлені, а умови договору страхування є недійсними, оскільки вони під час укладання договору страхування позивачу для ознайомлення та підписання не надавалися, а тому просить суд стягнути з відповідача суму страхового відшкодування в розмірі 439680,00 грн. за договором добровільного страхування №019038/2102/0000028 від 21.03.2018 року та понесені судові витрати. Позивач [PERSON] , його представники адвокати - Шестов А.В., Кондратенко М.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просили суд задовольнити позовну заяву в повному обсязі. Представник відповідача ПрАТ «СК «УНІКА» - адвокат Бортник Л.В. в судовому засіданні заперечила проти задоволення позовних вимог, просила суд відмовити в задоволенні позовної заяви повністю. Відповідачем ПрАТ «СК «УНІКА» було надало до суду відзив на позовну заяву, у відповідності до котрого проти задоволення позову відповідач заперечує, просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Згідно відзиву, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідач посилається, що у відповідності до звіту про причини пожежі, яка сталася 26.12.2018 року в лазні гр. [PERSON] з адресою: [ADDRESS] , інспектором Сумського міського відділу Управління ДСНС України в Сумській області зроблено висновок, що найбільш ймовірною причиною виникнення пожежі є порушення правил пожежної безпеки при експлуатації теплогенеруючого агрегату. Відповідач, посилаючись на даний висновок та п.7.1.7 умов договору страхування, відмовив у відшкодуванні збитків, оскільки вони настали внаслідок порушення Страхувальником встановлених законом чи іншим нормативними актами, в тому числі відомчими та/або внутрішніми нормативними документами правил і норм безпеки чи інших аналогічних норм, в тому числі техніки безпеки, вимог і мір пожежної безпеки. Крім того, відповідач посилається на те, що 17.01.2019 року ним було отримано висновок з матеріалами розгляду повідомлення від 29.12.2018 року, затверджений начальником Сумського ВП ГУНП в Сумській області про те, що позивач звернувся із заявою, щоб перевірку за фактом займання лазні не проводити, оскільки займання виникло із експлуатації паління у вказаному приміщенні. Даний факт звернення позивача з проханням припинення перевірки в рамках перевірки факту вчинення злочину, відповідач вважає вчиненням перешкод у визначенні обставин, характеру та розміру збитків по факту настання страхового випадку. Ухвалою від 28.08.2019 року відкрито провадження по справі, призначено підготовче судове засідання на 06.11.2019 року. Ухвалою від 08.11.2019 року задоволено клопотання представника відповідача ПрАТ «СК «УНІКА» Бортник Л.В. про проведення судових засідань по справі в режимі відео конференції. Протокольною ухвалою суду задоволено клопотання позивача про допит свідків, експертів від 04.11.2019 року. Протокольною ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача від 28.10.2019 року про проведення пожежно-технічної експертизи. Суд, вислухавши сторони, свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов висновку, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню з таких підстав: Правовідносини, що склалися між сторонами носять договірний характер та регулюються нормами цивільного законодавства України, Законом України «Про страхування». Між позивачем [PERSON] та відповідачем ПрАТ «СК «УНІКА» було укладено договір добровільного страхування «Дім і все, що в нім» №019038/2102/0000028 від 21.03.2018 року. У відповідності до умов п.1, 2, 3, 4, 5 договору страхування сторонами договору є страховик ПрАТ «СК «УНІКА» та страхувальник (вигадонабувач) [PERSON] . Предметом Договору є майнові інтереси, що не суперечать закону, пов`язані з володінням, користуванням та розпорядженням застрахованим за даним Договором майном та понесенням додаткових витрат при настанні страхового випадку в тому числі щодо бані, загальною площею 40 м.кв., що розташована за адресою [ADDRESS] . Строк дії договору становить з 23.03.2018 року по 22.03.2019 рік. Згідно п.12 договору страхування сторонами обумовлено, що страховим випадком є факт понесення збитків внаслідок пошкодження, знищення чи втрати Застрахованого майна в результаті наступних подій (страхових ризиків) в рамках встановлених програм страхування, а саме: за програмою «Комфорт», про що мається позначка в договорі, котра включає до своїх умов також й умови програми «Стандарт». Згідно п.12.1.1 договору страхування за програмою «Стандарт» включені страхові випадки, а саме вогневі ризики: пожежа, в. т.ч. підпал, вибух, удар блискавки. Аналізуючи п.6.1 договору страхування за категорією застрахованого майна в п.6.1.4 підсобні приміщення, споруди гранична страхова сума відшкодування становить 500000,00 грн. за ринковою вартістю. У відповідності до п.13, 15 договору страхування страховий платіж становить 4400,00 грн., котрий сплачується до 22.03.2018 року. 22.03.2018 року між відповідачем та позивачем відбувається підписання умов Договору добровільного страхування «Дім і все, що в нім». У відповідності до п.4 умов договору добровільного страхування визначені страхові випадки та програми страхування, що узгоджуються з умовами самого договору страхування та розширюють поняття, наводячи їх тлумачення. Так, у відповідності до п.4.1.4 умов договору добровільного страхування згідно програми страхування «Стандарт» визначено, що пожежа, в тому числі підпал - процес горіння з відкритим полум`ям або без нього (тління) поза місцями, що спеціально призначені для його розведення та підтримання, який може розповсюджуватися спонтанно та довільно. Згідно п.5.1 умов договору добровільного страхування страхова сума - грошова сума, в межах якої Страховик відповідно до умов страхування зобов`язаний провести виплату страхового відшкодування при настанні страхового випадку, що передбачений договором. Згідно п.6.1.3 умов договору добровільного страхування ринкова вартість - вартість, за яку можливе відчуження застрахованого майна на ринку подібного майна на дату укладення договору, за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу. Згідно п.7 умов договору добровільного страхування встановлено виключення із страхового випадку в обмеження страхування, а тому числі п.7.1.7 страховиком в будь-якому випадку не відшкодовуються будь-які збитки Страхувальника, що настали в наслідок порушення Страхувальником встановлених законом чи іншим нормативними актами, в тому числі відомчими та/або внутрішніми нормативними документами правил і норм безпеки чи інших аналогічних норм, в тому числі техніки безпеки, вимог і мір пожежної безпеки. Згідно п.9.2.5 умов договору добровільного страхування Страхувальник зобов`язаний використовувати застраховане майно за призначенням, з дотриманням вимог протипожежної безпеки, умов зберігання та правил експлуатації. Згідно п.10.1.6 умов договору добровільного страхування у разі настання випадку, який має ознаки страхового, Страхувальник надає Страховику можливість безперешкодно розслідувати причини і обставини події, яка сталась. Згідно п.12.1.8 умов договору добровільного страхування встановлено, що невиконання або неналежне виконання Страхувальником своїх обов`язків за договором є підставою для відмови у виплаті страхового відшкодування. Згідно обставин справи, вніч з 26.12.2018 року на 27.12.2018 року в приміщенні бані позивача [PERSON] , що розташована за адресою: [ADDRESS] виникла пожежа. За наслідком пожежі, комісією у складі інспектора СМВ Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській області капітана служби цивільного захисту [PERSON] було складено акт про пожежу від 27.12.2018 року. У відповідності до акту про пожежу виявлена пожежа 27.12.2018 року о 00-06 год. [PERSON] , а ліквідована 27.12.2018 року о 01-53 год.. Пожежею пошкоджено покрівлю, внутрішнє облицювання стін, підлогу та інше майно. Пожежею знищено: два телевізори, два ТВ-тюнера, домофон та люстра. Зазначено, що ймовірною причиною пожежі зазначено порушення правил технічної безпеки пр. влаштуванні та експлуатації теплогенеруючого агрегату. 27.12.2018 року відповідач ПрАТ «СК «УНІКА» своїм листом повідомив позивача [PERSON] , що згідно умов договору страхування встановлюються причини страхового випадку та додатково повідомлено про заборону щодо зміни обстановки в застрахованому майні. За цих обставин страховик звернувся до експертної організації щодо розслідування та обставин та причин настання випадку. З матеріалів справи також вбачається, що 27.12.2018 року позивач надавав свої пояснення в письмовому вигляді на ім`я голови правління ПрАТ «СК «УНІКА». Згідно п.10.1.1., 10.1.2, 10.1.3 умов договору добровільного страхування у разі настання випадку, що має ознаки страхового Страхувальник зобов`язаний протягом одного робочого дня з моменту, коли йому стало про страховий випадок, звернутися у цілодобовий інформаційний центр Страховика та повідомити по вказаному телефону про випадок. Протягом двох робочих днів з моменту події надати письмове підтвердження про подію. Негайно сповістити компетентні органи про подію. Позивач [PERSON] дотримався умов договору щодо виявлення та повідомлення відповідача про страховий випадок. Відповідачем ПрАТ «СК «УНІКА» цей факт в своїх запереченнях не спростовувався. 28.12.2018 року позивачем направлена заява про виплату страхового відшкодування до ПрАТ «СК «УНІКА» через настання страхового випадку пожежі в бані, що застрахована згідно договору добровільного страхування. Відповідач ПрАТ «СК «УНІКА» 29.01.2019 року відмовила позивачу у виплаті страхового відшкодування. Мотивом відмови є те, що на думку відповідача з врахуванням ст.ст. 8, 16, Закону України «Про страхування», ст.626 ЦК України, а також п.7.17 умов договору добровільного страхування, слід відмовити у виплаті страхової суми, оскільки відповідачем виявлено та встановлено факт порушення правил пожежної безпеки при експлуатації теплогенеруючого агрегату, що знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку із причиною пожежі, що є прямим виключенням із страхових випадків та не покривається договором страхування, що підтверджується звітом про причину пожежі від 27.12.2018 року. Окрім того, відповідач вважає, що згідно п.9.3.2, п.9.2.5, п.10.1.6, п.12.1.6 умов договору добровільного страхування позивачем створено перешкоди у визначенні обставин, характеру та розміру збитків, оскільки згідно висновку за матеріалами розгляду повідомлення від 29.12.2018 року Сумського ВП ГУНП в Сумській області вбачається, що позивач звернувся із заявою, щоб перевірку за фактом займання лазні не проводили, оскільки займання виникло із експлуатації паління. Аналізуючи висновок за матеріалами розгляду повідомлення від 29.12.2018 року вбачається, що 27.12.2018року до Сумського ВП надійшло повідомлення про пожежу в бані по [ADDRESS] . В ході проведення перевірки було встановлено, що від гр. [PERSON] надійшла заява згідно котрої останній зазначив, що займання виникло через експлуатацію паління у приміщенні. На підставі зазначеного перевірка за даним фактом завершена. Згідно звіту про причину пожежі, яка виникла 26.12.2018 року в лазні гр. [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , складена провідним інспектором Сумського міського відділу Управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Сумській області капітаном служби цивільного захисту [PERSON] , інспектором при розгляді матеріалів по факту про пожежу було розглянуто ряд версій, а саме занесення стороннього джерела запалення ззовні, механічне пошкодження ізоляції електропроводів з послідуючим коротким замиканням, порушення правил пожежної безпеки при влаштуванні та експлуатації теплогенеруючого агрегату. За результатами огляду встановлено, що слідів проникнення сторонніх осіб на територію домоволодіння не виявлено, предметів підпалу не виявлено. При огляді наявних електричних проводів та апаратів електроустаткування жодних видимих пошкоджень, що виникають внаслідок короткого замикання виявлено не було. При розборі покрівлі, біля димаря каміну, встановлено, що тління та горіння розпочалося у внутрішньому просторі дерев`яних елементів покрівлі, про це свідчить рівень обвуглювання та вигоряння дерев`яних елементів будівлі, а також наявний осередковий конус пожежі. Внаслідок пожежі пошкоджено покрівлю на площі 90 кв.м., несучі частини покрівлі, внутрішнє облицювання стелі на площі до 50 кв.м., підлога на площі 35 кв.м., стіни на площі до 60 кв.м., душова кабіна, одні внутрішні двері, меблі, холодильник, бойлер. Внаслідок пожежі знищено два телевізора, два TV-тюнера, омофон, люстра. Тому на підставі зазначеного та пояснень власника, зроблено висновок, що найбільш ймовірною причиною виникнення пожежі є порушення правил пожежної безпеки при експлуатації теплогенеруючого агрегату. Допитаний в якості свідка позивач [PERSON] повідомив суду, що він є власником домоволодіння, що розташоване за адресою [ADDRESS] . Він уклав договір страхування з ПрАТ «СК «УНІКА» у відповідності до котрого застрахував своє домоволодіння. Користується послугами ПрАТ «СК «УНІКА» вже 8 років, неодноразово укладав з ним договори, втому числі й раніше по належному йому домоволодінню. Уклав договір страхування, про додаткові умови договору страхування не знав. 26.12.2018 року пожежу виявив батько, котрий знаходився в ній та користувався каміном. Камін виробництва Англії. Після гасіння пожежі, зі сторони ПрАТ «СК «УНІКА» в приміщення лазні було направлено троє спеціалістів, котрі оглядали та оцінювали причини та наслідки пожежі. Жодних перешкод ним не чинив, доступ був вільний. Ремонт в лазні почав робити вже після того, як отримав відповідь відповідача про відмову у виплаті страхового відшкодування та огляду приміщення лазні експертами. Експертизу щодо оцінки майна замовляв у експерта Лиценко М.В. , котрий раніше приходив до приміщення лазні після пожежі за викликом страхової компанії. Допитаний в судовому засіданні в якості експерта [PERSON] повідомив, що працює експертом електротехніком. Він готував висновок за результатом пожежі в лазні, досліджував електрообладнання. Порушень не виявив, пожежа виникла не через нестравності в електрообладнанні. Допитаний в якості свідка [PERSON] , батько позивача, пояснив суду, що рік потому був в м. Суми в гостях у сина. Гостював в гостьовому будиночку, там знаходиться сауна. Топив камін. Камін англійського виробництва, в котрому є захисне скло, котре, якщо не зачинити впритул, то камін горіти та гріти не буде. Коли топив камін, дверцята були зачинені. Добре обізнаний, як користуватися каміном. Камін топив звичайними дровами, його не перевантажував, камін горів приблизно з 20-00 по 23-00 год.. Побачив дим з горища, де стеля, над каміном. Одразу після цього повідомив сина та невістку. На власні очі бачив усю подію пожежі, при ньому гасили полум`я пожежники. Допитаний в якості свідка [PERSON] повідомив суду, що працює провідним інспектором Сумського міського відділу Управління ДСНС України у Сумській області. 27.12.2018 року приїхав на місце після ліквідації пожежі в лазні. Складав акт про пожежу та звіт про причини пожежі. Висновок про причину пожежі є його особистою думкою, припущенням. Свідок повідомив, що не може стверджувати про те, що пожежа виникла з причини порушення пожежної безпеки через неправильну експлуатацію каміну. Встановити причину того, що пожежа виникала в наслідок неправильного влаштування каміну є неможливою, оскільки осередок пожежі виник в горищі, біля труби каміну, де сталося вигоряння майже усіх дерев`яних елементів. Через зазначене неможливо встановити їх першочергове розташування. Свідок повідомив, що не є експертом та не може стверджувати про те, що причина пожежі виникла через порушення правил пожежної безпеки при експлуатації каміну. Допитаний в суді в якості експерта [PERSON] повідомив суду, що працює експертом з пожежних досліджень. В лютому місяці 2019 року отримав замовлення на проведення експертизи щодо причини пожежі в приміщенні лазні в [ADDRESS] . Виявив пошкодження, згоріла покрівля. Осередок пожежі - димар від каміну, від котрого розповсюджувалася пожежа. Сама труба димаря не пошкоджена, не прогоріла, має ізоляцію. Найбільшою причиною горіння є надлишкове тепло від труби каміну, від котрого зайнялися дерев`яні елементи на горищі. На якій відстані знаходилися дерев`яні елементи горища від димаря не можливо встановити, через їх повне вигоряння внаслідок пожежі. Експерти повідомив, що при дослідженні не було виявлено порушень правил пожежної безпеки при експлуатації каміну. Експертом не було виявлено слідів горіння біля самого каміну, в приміщенні лазні, а лише на горищі. Згідно висновку експертів за результатами комплексного експертного пожежно-технічного та електротехнічного дослідження №315/478 від 29.03.2019 року експертами зроблені наступні висновки, що осередком пожежі (місце виникнення початкового горіння) є покрівля (дерев`яні елементи) в зоні розміщення димаря каміну. Полум`я від осередку пожежі розповсюджувалося за рахунок теплопередачі та випромінювання енергії по горючим матеріалам. Причиною пожежі в будівлі з лазнею за адресою: [ADDRESS] послугувало тепло, отримане від більш розігрітого або розжареного предмету (димаря каміну). У відповідності до наданого позивачем висновку експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження від 27.06.2019 року розмір матеріальної шкоди, завданої господарській будівлі (лазні), що входить до складу домоволодіння, що розташоване за адресою: [ADDRESS] , в наслідок пожежі, що сталася 26.12.2018 року становить 439 680,00 грн.. У відповідності до ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Статтею 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. У відповідності до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами. У відповідності до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У відповідності до ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов`язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. У відповідності до ст. 980 ЦК України предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, які не суперечать закону і пов`язані з: володінням, користуванням і розпоряджанням майном (майнове страхування). У відповідності до ст. 981 ЦК України договір страхування укладається в письмовій формі. У відповідності до ст. 982 ЦК України істотними умовами договору страхування є предмет договору страхування, страховий випадок, розмір грошової суми, в межах якої страховик зобов`язаний провести виплату у разі настання страхового випадку (страхова сума), розмір страхового платежу і строки його сплати, строк договору та інші умови, визначені актами цивільного законодавства. У відповідності до ст. 16 Закону України «Про страхування»: договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком, згідно з якою страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору. У відповідності до ст. 4 Закону України «Про страхування» предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, що не суперечать закону і пов`язані: з володінням, користуванням і розпорядженням майном (майнове страхування). У відповідності до ст. 6 Закону України «Про страхування» добровільне страхування - це страхування, яке здійснюється на основі договору між страхувальником і страховиком. Загальні умови і порядок здійснення добровільного страхування визначаються правилами страхування, що встановлюються страховиком самостійно відповідно до вимог цього Закону. Конкретні умови страхування визначаються при укладенні договору страхування відповідно до законодавства. 21.03.2018 року між сторонами укладено договір добровільного страхування, що підтверджується договором та умовами договору страхування від 22.03.2018року. 26.12.2018 року в приміщенні бані позивача, що розташована за адресою: [ADDRESS] та є застрахованим майном згідно п.4 договору страхування, виникла пожежа, що є страховим випадком в розумінні п.4 умов договору страхування. Після звернення позивача 28.12.2018 року з заявою до відповідача про виплату суми страхового відшкодування у останнього виникло зобов`язання зі сплати грошових коштів у відповідності до умов договору страхування, окрім обставин виключення із страхових випадків. Статтею 509 ЦК України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. У відповідності до ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У відповідності до ст. 988 ЦК України у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором. У відповідності до ст. 990 ЦК України страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката). У відповідності до ст. 8 Закону України «Про страхування» визначено, що страховий ризик - певна подія, на випадок якої проводиться страхування і яка має ознаки ймовірності та випадковості настання. Страховий випадок - подія, передбачена договором страхування або законодавством, яка відбулася і з настанням якої виникає обов`язок страховика здійснити виплату страхової суми (страхового відшкодування) страхувальнику, застрахованій або іншій третій особі. З врахуванням змісту зазначених норм, судом встановлено наявність страхового випадку, що тягне за собою обов`язок відповідача сплатити позивачу суму страхового відшкодування за договором. Суд критично відноситься до доводів відповідача щодо факту порушення позивачем правил пожежної безпеки та створення перешкод для при визначенні обставин страхового випадку. Аналізуючи акт про пожежу та складений на його підставі звіт про причини пожежі вбачається, що висновки цих документів є не твердженням, а припущенням. З даних документів не можливо встановити які саме конкретні норми чи то правила пожежної безпеки порушені позивачем при експлуатації теплогенеруючого агрегату. Не підтвердив факту порушення позивачем правил та норм пожежної безпеки й допитаний в якості свідка інспектор Сумського міського відділу Управління ДСНС [PERSON] .. Таким чином, посилання відповідача на зазначений звіт про причини пожежі є неаргументований та незаконний, оскільки він не містить в собі конкретно встановленого факту порушення норм та правил пожежної безпеки, а є лише припущенням. Допитаний в судовому засіданні в якості експерта [PERSON] , котрий володіє спеціальними знаннями в галузі пожежної безпеки, фактично підтвердив факт відсутності встановлення порушень правил та норм пожежної безпеки під час виникнення пожежі в приміщенні лазні. У відповідності до ст.22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Суд бере до уваги висновок експерта від 05.06.2019 року, у відповідності до якого експертом Лиценко М.В. встановлено, що розмір матеріальної шкоди завданої лазні в результаті пожежі, що сталася 26.12.2018 року становить 439680,00 грн., що є реальними збитками з врахуванням ринкової вартості пошкодженого майна. Посилання відповідача ПрАТ «СК «УНІКА» на обставину створення перешкод у визначенні обставин страхового випадку, характеру та розміру збитків суд сприймає критично. Фактично дані доводи відповідача зведені до того, що позивач звернувся заявою до Сумського ВП ГУНП в Сумській області під час проведення відділом поліції перевірки за фактом пожежі, з проханням припинити перевірку, з причин того, що займання виникло із експлуатації паління. Дослідивши висновок за матеріалами розгляду повідомлення від 29.12.2018 року вбачається, що в його додатках наявний звіт про причину пожежі від 27.12.2018 року в котрому зазначено, що ймовірною причиною пожежі є порушення правил пожежної безпеки, а не підпал. Позивач [PERSON] пояснив суду, що звернувся з даною заявою до відділу поліції після отримання зазначеного звіту та з тих обставин, що ним та працівниками поліції під час огляду згорілої лазні слідів проникнення виявлено не було, тому для подальшого порушення кримінального провадження підстав не має. Згідно норм ст.477 КК України умисне пошкодження чужого майна небезпечними шляхом (підпалу, вибуху) не є злочином приватного обвинувачення та орган досудового розслідування не обмежений заявою потерплого щодо початку та продовження досудового розслідування за фактом виявленого злочину. Доводи відповідача ПрАТ «СК «УНІКА» в даному випадку є безпідставними та необґрунтованими, оскільки судом встановлено, що позивач надав для огляду приміщення лазні після пожежі, а відповідач не був обмежений у вчиненні дій щодо з`ясування обставин страхового випадку та як вбачається з матеріалів цивільної справи навіть замовив експертне дослідження, від котрого відмовився з власної ініціативи, а не з факту вчинення перешкод відповідачем. Щодо доводів позивача про те, що він не знав та не усвідомлював того, що підписані умови договору добровільного страхування «Дім і все, що в нім» є складковою договору та відповідач не має права посилатися на них, то суд сприймає їх критично. У відповідності до ст.983 ЦК України договір страхування набирає чинності з моменту внесення страхувальником першого страхового платежу, якщо інше не встановлено договором. Надаючи оцінку змісту самого договору страхування від 21.03.2018 року, в ньому визначено, що страховий платіж за договором сплачується страхувальником в строк до 22.03.2018 року. Підписання умов договору добровільного страхування відбувається між сторонами 22.03.2018 року, тобто у встановлений строк сплати страхового платежу, до набрання договору чинності. Самі умови договору добровільного страхування мають в собі посилання в п.1.2 на те, що ці умови є невід`ємною частиною договору добровільного страхування «Дім і все, що в нім». При підписанні даних умов договору добровільного страхування позивач розумів та повинен був усвідомлювати, що дані умови є невід`ємною частиною договору страхування та мають в собі посилання про це. Позивач підтвердив дану обставину своїм підписом в примірнику умов. Доказів на спростування факту свого підпису позивачем до суду не надано. У відповідності до ст.16 Закону України «Про страхування» визначено, що договір страхування - це письмова угода між страхувальником і страховиком. У відповідності до статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). У відповідності до ст.204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Позивач [PERSON] не ставить позовну вимогу щодо визнання правочину чи то його частини недійсним, тому суд не бере доводи позивача про недійсність умов договору страхування до уваги. Крім того, у відповідності зі ст. 141 ЦПК України з відповідача ПрАТ «СК «УНІКА» необхідно стягнути на користь позивача понесені судові витрати в сумі - 18745,60 грн., в тому числі витрати на професійну правничу допомогу в сумі 10000,00 грн. та 8745,60 грн. витрати за проведення експертиз, а також необхідно стягнути з відповідача на користь держави 4396,80 грн. судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: approved