Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся з позовом до відповідача [PERSON]. про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої майну та будинку, посилаючись на те, що згідно договору оренди від 17 квітня 2015 року відповідач орендувала в нього житлове приміщення за адресою: [ADDRESS]. З 23 жовтня 2016 року він був відсутній в м. Черкаси. При поверненні - 24 травня 2017 року, відкривши квартиру за вказаною адресою, виявив, що котел опалення має пошкодження, знаходиться без рідини, батареї опалення пошкоджені, як і труби опалення, квартиру залито чорно-бурою рідиною, як і стіни квартири (внаслідок розриву труби опалення), а також у ванній кімнаті. Відповідач передала йому ключі від квартири та пояснила, що квартиру, як і опалення, ремонтувати не буде, частково оплатила комунальну заборгованість, а також повідомила, що виїхала з квартири в грудні 2016 року з причини холоду в житлі. Зазначає, що орендар [PERSON] внаслідок недбайливого поводження з котлом, в який вода не доливалася, а автоматика була замотана ганчіркою, умисно пошкодила та знищила його майно. Суму збитків завданої майну оцінює в 26 543 грн., сума робіт становить 3 000 грн., а також заборгованість за оренду житла складає 2 900 грн., заборгованість за комунальні послуги - 1 354 грн. 07 коп. Таким чином, відповідач внаслідок недбайливого поводження з майном та невиконанням зобов'язань за договором оренди завдала шкоди на загальну суму 33 797 грн. 25 коп. Внаслідок протиправних дій відповідача, які полягають у пошкодженні приміщення квартири та опалювальної системи він позбавлений можливості здати квартири іншим орендарям без відновлювального ремонту, у зв'язку з цим йому заподіяні збитки у вигляді неодержаного доходу (упущена вигода), яку оцінює в 14 500 грн. Вважає, що крім майнової, йому також завдано моральну шкоду, яку оцінює в 5 000 грн. Тому просить стягнути з відповідача на його користь майнову шкоду в сумі 48 297 грн. 25 коп. та моральну шкоду в сумі 5 000 грн. Ухвалою суду від 14 травня 2018 року до участі в справі в якості співвідповідача було залучено чоловіка відповідача - [PERSON] В судовому засіданні позивач позовні вимоги уточнив та просив їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві та наданим новим до суду розрахунком по справі та стягнути на його користь в рахунок відшкодування матеріальної та моральної шкоди 59 319 грн. 55 коп.. Відповідачі та адвокат [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнали та просили у їх задоволенні відмовити. Суд, заслухавши пояснення сторін, думку адвоката, пояснення свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини, які регулюються нормами цивільного законодавства. В судовому засіданні встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу частини житлового будинку від 28 грудня 2012 року [PERSON] є власником 25/100 частин житлового будинку [ADDRESS]. 17 квітня 2015 року між [PERSON] та відповідачем [PERSON] укладено договір оренди квартири у приватної особи, за яким [PERSON] здав відповідачу в оренду для проживання належну йому частину житлового будинку за вищевказаною адресою (п. 2.1 Договору). Згідно п. 3.1 Договору термін оренди складає один місяць. Відповідно до п.3.3 та 3.4 Договору, після закінчення строку Договору оренди орендар має переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі, якщо жодна сторона до закінчення даного Договору письмово не повідомить про намір його розірвати‚ даний Договір автоматично пролонгується на термін один місяць. Орендар має право відмовитися від даного Договору‚ попередивши Орендодавця в термін один місяць. При цьому сплачена наперед орендна плата Орендареві не повертається. Відповідно до п. 4.1 Договору розмір орендної плати за весь об'єкт, що орендується у цілому складає 1 450 грн. за місяць без урахування комунальних послуг. Факт укладення Договору оренди житла та проживання відповідачів в орендованому житловому приміщенні сторонами в судовому засіданні не оспорюється. 24 травня 2017 року позивачем при перевірці вказаного житла було виявлено, що котел опалення має пошкодження, знаходиться без рідини. Частина батареї опалення пошкоджена, як і труби опалення - квартиру залито чорно-бурою рідиною внаслідок розриву труби опалення. З даного приводу позивачем за участю свідків [PERSON] та [PERSON] складено Акт по факту пошкодження майна. В подальшому відповідач передала позивачу ключі від квартири. В судовому засіданні відповідачі пояснили, що у орендованому житлі проживали до листопада 2016 року. Коли позивач приїхав у жовтні 2016 року до м. Черкаси, вони повідомили йому, що продовжувати дію договору оренди наміру не мають, оскільки комунальні послуги для них є зависокими, а житлові умови - несприятливі. Крім того, на мобільний номер позивача було надіслано СМС-повідомлення про розірвання договору оренди. Однак позивач в подальшому на зв'язок з відповідачами ніяким чином не виходив. На час звільнення ними орендованого житла, а саме 19 листопада 2016 року, ніяких пошкоджень, а ні самого приміщення, обладнання чи інших речей, які в цьому приміщенні знаходилися, не було. А ті пошкодження, про які зазначає позивач, очевидно, виникли вже після їхнього від'їзду з житла. Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 614 ЦК України, особа, яка порушила зобов'язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання. Відповідно до п. 5.2 Договору оренди передача квартири в оренду оформлюється Актом здачі-приймання. Згідно п. 5.4 Договору об'єкт, що орендується, вважається переданим в оренду з моменту підписання Акту здачі-приймання. Судом встановлено, що між сторонами під час укладення Договору оренди житла жодного Акту прийому-передачі не оформлювалося та не підписувалося. Помітки зроблені позивачем у Договорі про наявність речей у житлі, яке здається в оренду, не є належно оформленим Актом прийому-передачі та не відповідає умовам самого Договору. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. В договорі жодним чином не зазначено про котел опалення та його стан на момент передачі житла в оренду. Позивачем не зазначено, коли даний котел опалення встановлювався та не надано документів щодо його експлуатації. П. 2 ст. 780 ЦК України встановлено, що шкода, завдана у зв'язку з користуванням річчю, відшкодовується наймодавцем, якщо буде встановлено, що це сталося внаслідок особливих властивостей або недоліків речі, про наявність яких наймач не був попереджений наймодавцем і про які він не знав і не міг знати. В договорі оренди жодним чином не зазначено застереження для орендаря щодо експлуатації та належного утримання котла опалення під час проживання у житлі та у випадку його відсутності. З пояснень свідків [PERSON] та [PERSON], наданих в судовому засіданні, встановлено, що відповідачі, дійсно, виїхали з орендованого житла 19 листопада 2016 року. Вказані свідки були присутні під час переїзду відповідачів з даного житла. На момент виїзду житло перебувало в нормальному стані. Свідки вказали, що котел опалення був старий, а оскільки в той день погода була не прохолодною, він був взагалі відключений від газового опалення. Поясненнями свідків [PERSON] та [PERSON] встановлено, що останні були присутні 24 травня 2017 року під час складення позивачем Акту про виявлені пошкодження в житлі. Проте дані покази підтверджують лише факт пошкодження майна позивача, а не наявність вини відповідачів у недбайливому поводженні з майном. Суд вислухавши сторони та свідків, вивчивши надані сторонами письмові докази на підтвердження своїх вимог та заперечень, приходить до наступного. Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України - Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Під час розгляду справи позивачем не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що котел опалення був пошкоджений саме з вини відповідачів, їхньої недбалості або протиправних дій. Отже, на відповідачів не може бути покладена матеріальна відповідальність за шкоду нанесену пошкодженням квартири з причин, що від них не залежали, оскільки встановити момент виникнення зазначених пошкоджень не можливо, тобто чи, дійсно, вони виникли на час проживання відповідачів у орендованому житлі. Факт наявності пошкоджень було виявлено позивачем лише в кінці травня 2017 року, тобто через тривалий час після того, як відповідачі з'їхали з орендованого житла. Так само встановити стан, в якому перебував котел опалення в момент передачі житла в оренду також не можливо, так як сторонами в момент укладення та підписання Договору оренди не дотримано умов договору щодо підписання Акту прийому-передачі майна. За ч. 2 ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно зі ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Отже, позивач мав довести факт заподіяння цієї шкоди, її розмір, протиправність поведінки її заподіювача, а також причинний зв'язок між цією поведінкою та шкодою. Відсутність хоча б однієї із цих умов є підставою для відмови у задоволенні позову про відшкодування шкоди Оскільки позивач не надав належних доказів, що можуть підтвердити факт заподіяння йому матеріальної шкоди саме відповідачами, наявність їх вини у цій шкоді, позовні вимоги про відшкодування майнової шкоди не можуть бути задоволені. Вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди та упущеної вигоди не підлягають задоволенню, оскільки суд дійшов висновку, що шкода, яка була спричинена внаслідок пошкодження житла виникла не з вини відповідачів. Таким чином, суд вважає позовні вимоги необґрунтованими, не доведеними належними доказами та такими, що не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed