Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-10 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Красноармійського міськрайонного суду Донецької області з позовом до Миколаївської сільської ради Покровського району Донецької області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своїх позовних вимог вказав, що [INFO] року помер його батько [PERSON], який за життя проживав разом зі своєю матір»ю [PERSON] в [ADDRESS]. [INFO] року в с.Маринівка померла мати батька, його бабуся [PERSON]. Він здійснив поховання, як батька, так і бабусі. Після їх смерті в будинку в с.Маринівка ніхто не проживав. В жовтні 2017 року, при прибиранні будинку він знайшов договір дарування від 29.09.1994 року, згідно якого бабуся подарувала будинок [ADDRESS] своєму синові, його батькові [PERSON] Крім того, він знайшов свідоцтво про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства, видане на ім»я бабусі, про який він також нічого не знав раніше, тому своєчасно не звернувся до нотаріальної контори. Просить надати додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька [PERSON], померлого [INFO] року, та після смерті бабусі [PERSON], яка померла [INFO] року. Позивач в судове засідання не з»явився, згідно наданої письмової заяви, просив справу слухати без його участі, наполягає на задоволенні його вимог (а.с.35). Представник відповідача Миколаївської сільської ради Покровського району Донецької області, згідно наданої заяви, із заявою [PERSON] згодні, просили справу слухати без участі їх представника (а.с.34). Дослідивши докази по справі у їх сукупності, суд приходить до наступного. Частиною 1 статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Проте, якщо спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, за його позовом суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, що прямо передбачено ч.3 ст.1272 ЦК України. Судом встановлено, згідно свідоцтв про народження заявника та його батька, що заявник [PERSON] є сином [PERSON] та онуком [PERSON] (а.с.41,42). Судом встановлено, згідно договору дарування від 29.09.1994 року, засвідченому державним нотаріусом, [PERSON] подарувала [PERSON] житловий будинок [ADDRESS] Красноармійського району Донецької області (а.с.3-4). Згідно свідоцтва про право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства, серії [NUMBER] від 22.01.2002 року, та сертифікату на право на земельну частку серія [NUMBER] від 10.02.1997 року [PERSON] є власником земельної частки (пай), яка перебуває у власності КСП «Путь Ілліча», розміром 4,83 в умовних кадастрових гектарах (а.с.8-9). Згідно свідоцтва про смерть від 26.05.2003 року [PERSON] помер [INFO] року, у віці 48 років, в м.Новогродівка Донецької області (а.с.5). Згідно свідоцтва про смерть від 13.12.2004 року [PERSON] померла [INFO] року, у віці 81 року, в с.Маринівка Красноармійського району Донецької області (а.с.5). Таким чином після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно у вигляді будинку та земельної ділянки. Як вбачається з матеріалів справи, на майно після смерті [PERSON], яка померла [INFO] року, спадкова справа не відкривалась. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 03.04.2018 року державним нотаріусом Другої Покровської державної нотаріальної контори Радочиною О.І. відмовлено [PERSON] в заведенні спадкової справи та видачі свідоцтва після померлої бабусі [PERSON], так як спадкоємцем пропущено шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.40). Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Окрім того, відповідно до п. 24 вищезазначеної Постанови вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно Інформаційного листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Крім того, як слідує з правового висновку Верховного Суду України, прийнятого Судовою палатою у цивільних справах при розгляді справи №6-85 цс 12 від 26.09.2012 року, правила ч. 3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Як слідує з правового висновку Верховного Суду України, прийнятого Судовою палатою у цивільних справах при розгляді справи №6-496 цс 17 від 06.09.2017 року, відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску мтроку для прийняття спадщини є причини, пов»язані з об»єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Тому суд вважає причину пропуску позивачем строку звернення до нотаріуса, а саме то, що він не знав про наявність договору дарування будинку та про наявність у бабусі земельного пая- поважною. З урахуванням вищезазначеного, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, зокрема про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, що залишилася після смерті після смерті батька [PERSON], померлого [INFO] року, та після смерті бабусі [PERSON], яка померла [INFO] року, терміном на три місяці. На підставі викладеного,

Outcome: approved