Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] центральної районної лікарні [PERSON] про визнання факту створення комісії по трудовим спорам в [PERSON] ЦРЛ 12.10.2016 року. В обгрунтування своїх позовних вимог вказав, що 12.10.2016 року на конференції трудового колективу [PERSON] ЦРЛ було обрано склад комісії з трудових спорів [PERSON] ЦРЛ. Головний лікар [PERSON] особисто був присутній на конференції, проте не визнав легітимність прийнятих там рішень. 13.10.2016 року головуючим на конференції [PERSON] відповідачу [PERSON] особисто було вручено протокол конференції. 28.10.2016 року було обрано голову комісії з трудових спорів [PERSON] ЦРЛ і протокол № 1 від 28.10.2016 року було направлено відповідачу по справі [PERSON] 28.11.2016 року відповідачу [PERSON] було направлено заяву-вимогу виконати норму статті 223 КЗпП України щодо матеріального забезпечення та печаткою КТС [PERSON] ЦРЛ. Станом на серпень-вересень 2017 року КТС в [PERSON] ЦРЛ є створеною, що підтверджується довідкою № 3 перевірки комісією обласного відділу охорони здоров»я від 13.06.2017 року, де на другій сторінці визначено, що КТС в [PERSON] ЦРЛ створено 12.10.2016 року; відповіддю Донецької обласної державної військово-цивільної адміністрації, де також на другій сторінці зазначено, що в [PERSON] ЦРЛ створено комісію по трудовим спорам. У зв»язку з тим, що відповідач по справі, головний лікар [PERSON], не визнає легітимність створеної комісії по трудовим спорам [PERSON] ЦРЛ, просить визнати протиправною бездіяльність головного лікаря [PERSON] ЦРЛ [PERSON] щодо виконання норм КЗпП України по організації Комісії з трудових спорів [PERSON] ЦРЛ. В подальшому позивач подав уточнюючі позовні вимоги, в яких просить визнати факт створення в [PERSON] ЦРЛ комісії по трудовим спорам 12.10.2016 року, та стягнути з відповідача на його користь судові витрати в розмірі 640 грн., 2000 грн. витрат на правову допомогу. Представником відповідача [PERSON] ЦРЛ надано відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що [PERSON] центральна районна лікарня є комунальним лікувально-профілактичним закладом охорони здоровя, що надає вторинну медичну допомогу. Порядок обрання, чисельність, склад і строк повноважень комісії визначаються загальними зборами ( конференцією) трудового колективу підприємства, установи, організації. При цьому кількість робітників у складі комісії по трудових спорах підприємства повинна бути не менше половини її складу. Комісія по трудових спорах обирає із свого складу голову, його заступника і секретаря комісії. У зв»язку з необхідністю створення у лікарні комісії по трудовим спорам, 12.10.2016 року у [PERSON] ЦРЛ проведено загально-лікарняну конференцію. За наслідками її проведення складено протокол № 2 від 12.10.2016 року,який підписано головою та секретарем конференції. Відповідно до вказаного протоколу, конференцією за повісткою дня « Про створення комісії по трудовим спорам [PERSON] ЦРЛ» шляхом голосування прийнято рішення про те, що кількісний склад комісії по трудовим спорам повинен складати 10 осіб. При голосуванні за персональний склад комісії по трудовим спорам [PERSON] ЦРЛ прийнято рішення про обрання 5 членів комісії від членів трудового колективу: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] За запропоновані кандитарури членів комісії від адміністрації лікарні конференцію було відмовлено у голосуванні у звязку з їх відсутністю, та запропоновано адміністрації протягом тижня представити кандидатури у склад комісії у кількості 5 осіб, на цьому проведення конференції було завершено. В даному протоколі взагалі відсутнє само рішення конференції про створення комісії по трудовим спорам в [PERSON] ЦРЛ. Факт відсутності повноважень у 5 осіб, обраних 12.10.2016 року, розглядати трудові спори у [PERSON] ЦРЛ, підтверджено актом комісії щодо проведення службового розслідування з перевірки фактів, викладених у довідці перевірки [PERSON] ЦРЛ Департаментом охорони здоров» я Донецької ОДА від 14.08.2017 року, яка розглядала скарги [PERSON], п. 4 якого головному лікарю [PERSON] ЦРЛ рекомендовано створити комісію по трудовим спорам за вимогами КЗпП України до 08.09.2017 року. 06.09.2017 року у [PERSON] ЦРЛ проведено загально-лікарняну конференцію, на розгляд якої серед інших питань також винесено рішення про створення комісії по трудовим спорам. Відповідно до протоколу засідання цієї конференції від 06.09.2017 року у [PERSON] ЦРЛ сторено комісію по трудовим спорам чисельністю 11 осіб, обрано персональний склад цієї комісії, у подальшому [PERSON] ЦРЛ комісію по трудовим спорам забезпечено приміщенням та оргтехнікою, виготовлено печатку комісії. Оскільки саме 06.09.2017 року у [PERSON] ЦРЛ створено комісію по трудовим спорам, яка є легітимною, з огляду на положення діючого законодавства, просили відмовити в задоволенні позовних вимог. Також у звязку з тим, що [PERSON] ЦРЛ понесені судові витрати, повязані з розглядом цієї справи судом у вигляді оплати витрат на професійну правничу допомогу у сумі 9000 грн., просили стягнути вказану суму з позивача по справі. В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, наполягав на їх задоволенні. Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, наполягав на їх задоволенні. Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив відмовити в їх задоволенні. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, оскільки вважає, що 12.10.2016 року комісію по трудовим спорам не було створено, оскільки це не підтверджено наданим позивачем протоколом від 12.10.2016 року. Вважає легітимною комісію, яка була створена 06.09.2017 року. Просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він як працівник [PERSON] ЦРЛ був присутній на конференції , яка проводилась 12.10.2016 року , де обиралась комісія по трудовим спорам. Було прийнято рішення обрати 5 осіб від членів трудового колективу і 5 осіб від адміністрації установи. Оскільки будь-якого положення щодо утворення комісії на момент проведення конференції не існувало, вважає легітимно створеною комісію 12.10.2016 року. Йому відомо, що в подальшому в 2017 році було також обрано комісію по трудовим спорам. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що 12.10.2016 року була обрана комісія по трудовим спорам [PERSON] ЦРЛ. Адміністрації лікарні дійсно було запропоновано надати кандидатури у кількості 5 осіб у комісію по трудовим спорам. Проте, адміністрацією лікарні це питання не було вирішено, тому в комісію по трудовим спорам, яку було обрано 12.10.2016 року увійшли 5 осіб від членів трудового колективу , незважаючи на той факт,що було прийнято рішення про утворення комісії із 10 осіб, і цю комісію він вважає легітимною. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що була присутня на двох конференціях по утворенню комісії по трудових спорах. 12.10.2016 року обрали 5 осіб у комісію по трудовим спорам, в подальшому у 2017 році було також створено комісію по трудовим спорам і прийнято Положення про створення комісії по трудовим спорам. На другої конференції вона не приймала участі у голосуванні, оскільки легітимною вважала комісію по трудовим спорам, створеною 12.10.2016 року. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що у 2016 році була створена комісія по трудовим спорам [PERSON] ЦРЛ. Оскільки адміністрацію не влаштовували обрані 12.10.2016 року члени комісії по трудовим спорам, адміністрація не надавала своїх кандидатів у кількості 5 осіб у КТС та вважала комісію створену 12.10.2016 року легітимною. В подальшому у 2017 році була також створена КТС, за членів якої голосували списком,проте він відмовився від голосування. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що на конференції покровської ЦРЛ 12.10.2016 року було прийнято рішення про створення комісії у кількості 10 осіб, проте обрали лише 5 осіб, інших 5 осіб не обрано. На адресу [PERSON] ЦРЛ надійшла скарга щодо створення КТС, тому розпорядженням [PERSON] міського голови від 24.07.2017 року було створено комісію щодо перевірки фактів, викладених у скарзі [PERSON] , в склад якої входила безпосередньо вона. Оскільки 12.10.2016 року було обрано не повний склад комісії, головному лікарю [PERSON] ЦРЛ надано рекомендації щодо вирішення питання по створення комісії по трудовим спорам Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що була присутньою як на першій конференції так і на другій конференції по утворенню комісії по трудовим спорам. На першій конференції було вирішено питання про створення комісії по трудовим спорам у кількості 10 осіб: 5 осіб від членів трудового колективу і 5 осіб від адміністрації. Оскільки членам адміністрації не надали можливість висловити свою думку, декілька працівників покинули засідання. В подальшому у 2017 році повторно було проведено конференцію, на якій було обрано комісію по трудовим спорам чисельністю 11 осіб, та прийнято Положення про комісію по трудовим спорам. КТС , обрану 06.09.2017 року, вважає легітимною. Суд, вислухавши пояснення позивача [PERSON], представника позивача [PERSON],, представника відповідача, [PERSON], відповідача [PERSON], свідків, дослідивши матеріали справи і перевіривши їх доказами, приходить до наступного. Як зазначено в позовній заяві, 12.10.2016 року в лікарні було створено комісію з трудових спорів, але зі сторони головного лікаря не визнається факт створення КТС та не виконуються вимоги КЗпП України щодо діяльності комісії. В подальшому . 06.09.2017 року в [PERSON] ЦРЛ створено КТС , легітимність якої ставиться під сумнів саме позивачем по справі. Вважаючи створеною комісію по трудовим спорам 12.10.2016 року легітимною, позивач неодноразово звертався до відповідача головного лікаря [PERSON] ЦРЛ із заявою щодо створення нормальних умов функціонування комісії по трудовим спорам, на що отримував відповідь про відмову в наданні таких умов. Судом встановлено, що [PERSON] протоколу загальновідомої конференції [PERSON] ЦРЛ № 2 від 12.10.2016 року на конференції прийнято рішення щодо: обрання голови конференції, розрахункової комісії, обрання кандидатур в мандатну комісією, визначення чисельності членів комісії по трудовим спорам- не менш 10 осіб та запропоновано адміністрації протягом тижня надати в КТС кандидатури в кількості 5 осіб .( а. с. 8). Як встановлено в судовому засіданні кандидатури в КТС так і не були надані. [PERSON] протоколу засідання КТС [PERSON] ЦРЛ від 28.10.2016 року на засіданні комісії вирішувалось питання щодо вбрання керівних органів комісії, зокрема головою комісії обрано [PERSON], заступника голови комісії [PERSON], секретарем Малишевську В.В. 28.11.2016 року [PERSON] звернувся до головного лікаря [PERSON] [PERSON] ЦРЛ з метою вирішити питання організаційно-технічного забезпечення комісії по трудовим спорам ( а. с. 10). Листом за № 01-17/3623 від 07.12.2016 року головним лікарем [PERSON] надано відповідь [PERSON] , згідно якої останньому запропоновано надати у встановленому порядку документи, що підтверджують створення в [PERSON] ЦРЛ комісії по трудових спорах і документи, що підтверджують повноваження голови комісії.( а. с. 11). Листом від 16.12.2016 року [PERSON] повторно звернувся до головного лікаря [PERSON] ЦРЛ [PERSON] із заявою про матеріально-технічне забезпечення КТС.( а. с. 12). У довідці № 3 щодо перевірки організації надання медичної допомоги населенню в [PERSON] ЦРЛ комісією департаменту охорони здоровя зазначено, що у лікарні комісія по трудових спорах сформована, а саме: протоколом загально лікарняної конференції № 2 від 12.10.2016 року створено комісію з трудових спорів і затверджено її склад.( а. с. 38-45). [PERSON] комісії щодо проведення службового розслідування з перевірки фактів викладених в довідці перевірки [PERSON] ЦРЛ Департаментом охорони здоровя Донецької ОДА від 14.08.2017 року комісія рекомендувала створити комісію по трудовим спорам за вимогами КЗпП до 08.09.2017 року. ( а. с. 61-62). Голові профспілкового комітету робітників охорони здоров»я [PERSON] з боку головного лікаря [PERSON] ЦРЛ було запропоновано провести конференцію трудового колективу для обрання членів комісії як з боку трудового колективу та і з боку адміністрації, члени яких повинні бути включені до складу комісії по трудовим спорам згідно діючого законодавства ( а. с. 63). Як встановлено в судовому засіданні і вказаний факт не спростовується сторонами по справі , на конференції 06.09.2017 року були присутні як члени від трудового колективу, так і члени від адміністрації установи. [PERSON] протоколу проведення загальнолікарняної конференції [PERSON] ЦРЛ від 06.09.2017 року на конференції вирішено питання щодо прийняття Положення про комісію по трудовим спорам; створення комісії по трудовим спорам. На вказаній конференції створено комісію по трудовим спорам чисельністю 11 осіб, обрано персональний склад цієї комісії, визначено строк повноважень комісії 3 роки, обрано голову комісії, його заступника та секретаря. ( а. с. 27-30). [PERSON] Положення про комісію по трудових спорах, затвердженого Протоколом конференції 06.09.2017 року комісія по трудових спорах покровської центральної районної лікарні є обовязковим первинним органом, який розглядає і вирішує трудовий спір, що виник між працівником лікарні і власником або уповноваженим ним органом. У своїй діяльності комісія керується КЗпП та іншими актами законодавства про працю. [PERSON] п. 1.2 Положення комісія по трудових спорах обирається конференцією трудового колективу лікарні строком на 3 роки чисельністю 11 осіб. При цьому кількість робітників у складі комісії повинні бути не менш половини її складу. У разі звільнення члена комісії протягом дії строку повноважень комісії, нового члена комісії обирають на конференції трудового колективу. На першому засіданні комісія по трудових спорах обирає зі свого складу голову, його заступника і секретаря комісії, що фіксують у протоколі комісії. Документування діяльності комісії по трудових спорах відбувається шляхом протоколювання засідань, протоколи реєструються в Журналі реєстрації протоколів засідань комісії по трудових спорах. Секретар комісії по трудових спорах є відповідальним за документальне оформлення рішень комісії, формування справ комісії та їх збереження. [PERSON] п. 1.7 Положення Організаційно-технічне забезпечення комісії по трудових спорах ( надання обладнаного приміщення, друкарської та іншої техніки, необхідної літератури, організація діловодства, облік та зберігання заяв працівників і справ, підготовка та видача копій здійснює роботодавець. Відповідно до ст. 223 КЗпП України комісія по трудовим спорах обирається загальними зборами ( конференцією) трудового колективу підприємства, установи, організації з числом працюючих не менш як 15 чоловік. Порядок обрання, чисельність, склад і строк повноважень комісії визначаються загальними зборами ( конференцією) трудового колективу підприємства, установи, організації. При цьому кількість робітників у складі комісії по трудових спорах підприємства повинна бути не менше половини її складу. Комісія по трудових спорах обирає із свого складу голову, його заступників і секретаря комісії. Організаційно-технічне забезпечення комісії по трудових спорах ( надання обладнаного приміщення, друкарської та іншої техніки, необхідної літератури, організація діловодства, облік та зберігання заяв працівників і справ, підготовка та видача копій рішень і т.інш.) здійснюється власником або уповноваженим ним органом. Комісія по трудових спорах підприємства, установи, організації має печатку встановленого зразка. Отже, вищепереліченими нормами трудового законодавства трудовому колективу надане право за своїм розсудом вирішувати питання чисельності, складу та строку повноважень комісії по трудових спорах. Як встановлено судом на конференції [PERSON] ЦРЛ 12.10.2016 року були присутніми 44 делегата із 56 присутніх; тобто не менш двох третин делегатів, прийнято рішення про кількісний склад комісії - 10 осіб : 5 осіб від членів трудового колективу і 5 осіб від адміністрації. Обрано 5 осіб від членів трудового колективу та запропоновано адміністрації протягом тижня надати кандидатури на членство в КТС ( а. с. 7-8). Отже, на конференції покровської ЦРЛ від 12.10.2016 року не було обрано складу комісії по трудовим спорам у тій кількості, в якій вирішено обрати склад комісії. В подальшому, 5 членів трудового колективу, обраних 12.10.2016 року, вважаючи себе легітимним складом комісії по трудовим спорам, звертались до голови [PERSON] ЦРЛ з метою з метою їх організаційно-технічного забезпечення. В свою чергу, голова [PERSON] ЦРЛ, не визнаючи факт створення комісії по трудовим спорах, повторно звернувся з профкому з метою провести конференцію [PERSON] ЦРЛ щодо обрання комісії по трудовим спорах. В даному випадку, суд погоджується з доводами представника відповідача нелегтимність комісії, утвореної 12.09.2016 року, оскільки не було обрано кількісний її склад. Вказані обставини не спростовані представником відповідача в судовому засіданні. Доводи представника відповідача про встановлення факту створення 12.10.2016 року комісії по трудовим спорам комісією департаменту охорони здоровя, що підтверджено довідкою № 3 перевірки організації надання медичної допомоги населенню в [PERSON] ЦРЛ, суд не приймає до уваги, оскільки висновки викладені в довідці № 3 від 13.06.2017 року, так само як і висновки, викладені в акті комісії щодо проведення службового розслідування з перевірки фактів викладених в довідці перевірки [PERSON] ЦРЛ Департаментом охорони здоровя Донецької ОДА, мають лише рекомендаційний характер. Окрім того, суд вважає за необхідним звернути увагу на наступне. Відповідно до частини першої статті 2 \~Цивільного процесуального кодексу України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Отже, з огляду на викладене законодавством визначено три окремі підстави для захисту цивільного права особи: порушення, невизнання, оспорювання цивільного права. Відповідно до \~ст. 12 ЦПК\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Частиною 2 ст. 16 ЦК встановлено способи захисту цивільних прав та інтересів судом. До них належать: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4)відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обовязку в натурі; 6) зміна правовідношення ; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту субєктивного права, за захистом якого звернулась особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен зясувати характер спірних правовідносин сторін, характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб. В рішенні від 05.04.2005 р. у справі [PERSON] проти України ЄСПЛ вказав, що засіб захисту, який вимагається ст. 13 Конвенції, повинен бути ефективним як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави. В судовому засіданні позивачем були уточнені позовні вимоги: первісно ставилось питання щодо визнання протиправною бездіяльність головного лікаря [PERSON] ЦРЛ [PERSON] щодо виконання норм КЗпП України по організації комісії з трудових спорів [PERSON] ЦРЛ, в подальшому ставилось питання про визнання факту створення 12.10.2016 року комісії по трудовим спорам. Отже, право на звернення до суду (право на захист у процесуальному розумінні) гарантується Конституцією України та законами України, у тому числі статтями 15, 16 ЦК України та ст.2 ЦПК України, і може бути реалізоване, зокрема, коли особа вважає, що її право не визнається. У разі доведення в установленому законодавством порядку обставин, якими обґрунтовувалися вимоги, у тому числі й про усунення перешкод у здійсненні невизнаного права шляхом зобовязання вчинити певні дії, особа має субєктивне матеріальне право на їх задоволення. Наведені обставини свідчать про те, що , звертаючись з позовом про захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права , позивачем, окрім вищевказаного, неправильно обрано спосіб захисту свого права, оскільки по-перше, порядок утворення комісії про трудовим спорам прямо передбачено законом, а не в судовому порядку, по-друге, маючи в наявності два протоколи про утворення КТС від 12.10.2016 року та від 06.10.2017 року, та не погоджуючись рішенням другої конференції від 06.10.2017 року, позивачем взагалі не ставиться питання про визнання недійсним рішення про створення комісії по трудових спорах на конференції 06.10.2017 року,тобто не спростовується факт утворення комісії 06.10.2017 року, а ставиться питання про встановлення факту створення в [PERSON] ЦРЛ комісії по трудовим спорам 12.10.2016 року, при цьому не надавши жодного доказу щодо утворення кількісного складу КТС, встановленого конференцією [PERSON] ЦРЛ 12.10.2016 року. Позовні вимоги в частині стягнення судового збору і витрат, повязаних з наданням правової допомоги, мають похідний характер. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи вищезазначені норми права, обставини справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed