Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-07 00:00:00

позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа Перша Криворізька нотаріальна контора про зняття арешту з нерухомого майна. В якому просив суд зняти арешт з нерухомого майна, а саме квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , реєстраційний номер майна 6117201, реєстраційний номер обтяження 5319350, який накладений 18.07.2007 року на підставі ухвали б/н від 11.07.2007 року Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Першою Криворізькою державною нотаріальною конторою. В обгрунтування позову зазначено, що [PERSON] відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності з 05.03.2020 року є власником об`єкта нерухомості - квартири загальною площею 62, 70 кв.метрів, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2052207212110. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, накладено арешт, який зареєстровано 18.07.2007 року за № 5319369 реєстратором Першою криворізькою державною нотаріальною конторою. Підставою обтяження зазначено ухвалу без номера від 11.07.2007 року судді Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Пруднік Н.Г., в провадженні якої знаходилась цивільна справа № 2з-20 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стяг нення суми боргу та збитків за договором позики. В подальшому справа була передана судді Бардіну О.C., справі присвоєно номер 2-139/08. 21.01.2008 року по справі ухвалене рішення, позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] задоволені . З інформації, отриманої в Довгинцівському районному суді м. Кривого Рогу, відомо, що в матеріалах справи відсутні данні щодо отримання [PERSON] виконавчого листа. Арешт квартири на підставі ухвали від 11.07.2007 року Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу має відношення до колишнього власника нерухомого майна, а саме до боржника [PERSON] . На момент звернення з цією заявою місцезнаходження [PERSON] невідоме. З Єдиного державного реєстру судових рішень стало відомо, що відповідно до ухвали Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 27 квітня 2018 року оголошено розшук [PERSON] . Позивач є іпотекодержателем за договором іпотеки № 014/03-03/2365/2 від 26 червня 2007, предметом іпотеки за яким є квартира що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Статус іпотекодержателя у Позивача виник за договором про відступлення права вимоги за іпотечним зобов`язанням від 27 грудня 2019 року. Також додається інформаційна довідка з реєстру прав на нерухоме майно, яка підтверджує той факт, що відомості про Позивача як іпотекодержателя внесені до цього реєстру. До цього іпотекодержателями були Товариство з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «УКРФІНАНС ГРУП» та ВАТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ» , які відступили статус іпотекодержателя (право вимоги) Позивачу. Листом від 05.05.2020 року № 4651 1/13 Довгинцівським відділом державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Позивачу відмовлено в знятті арешту на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Представник позивача адвокат Капран І.В. надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, та відсутності позивача, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила позов задовольнити. Представник Першої Криворізької нотаріальної контори подала заяву про розгляд справи без їх участі. Від відповідача [PERSON] заяв не надходило, причини неявки суду не відомі, відзиву не надходило. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно вимог ст. 280 ЦПК України суд вважає за можливе ухвалити по цій справі заочне рішення на підставі доказів, що є в матеріалах справи, оскільки відповідач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання, не повідомив причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Ухвалою Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 07 грудня 2020 року відкрито провадження по справі. Судом встановлено, що [PERSON] відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності з 05.03.2020 року є власником об`єкта нерухомості - квартири загальною площею 62, 70 кв.метрів, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2052207212110. Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, накладено арешт, який зареєстровано 18.07.2007 року за № 5319369 реєстратором Першою криворізькою державною нотаріальною конторою. Підставою обтяження зазначено ухвалу без номера від 11.07.2007 року судді Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Пруднік Н.Г., в провадженні якої знаходилась цивільна справа № 2з-20 за позовом [PERSON] до [PERSON] про стяг нення суми боргу та збитків за договором позики. В подальшому справа була передана судді Бардіну О.C., справі присвоєно номер 2-139/08. 21.01.2008 року по справі ухвалене рішення, позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] задоволені . З інформації, отриманої в Довгинцівському районному суді м. Кривого Рогу, відомо, що в матеріалах справи відсутні данні щодо отримання [PERSON] виконавчого листа. Арешт квартири на підставі ухвали від 11.07.2007 року Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу має відношення до колишнього власника нерухомого майна, а саме до боржника [PERSON] . На момент звернення з цією заявою місцезнаходження [PERSON] невідоме. З Єдиного державного реєстру судових рішень стало відомо, що відповідно до ухвали Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 27 квітня 2018 року оголошено розшук [PERSON] . Позивач є іпотекодержателем за договором іпотеки № 014/03-03/2365/2 від 26 червня 2007, предметом іпотеки за яким є квартира що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Статус іпотекодержателя у Позивача виник за договором про відступлення права вимоги за іпотечним зобов`язанням від 27 грудня 2019 року. Також додається інформаційна довідка з реєстру прав на нерухоме майно, яка підтверджує той факт, що відомості про Позивача як іпотекодержателя внесені до цього реєстру. До цього іпотекодержателями були Товариство з обмеженою відповідальністю «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «УКРФІНАНС ГРУП» та ВАТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ» , які відступили статус іпотекодержателя (право вимоги) Позивачу. Листом від 05.05.2020 року № 4651 1/13 Довгинцівським відділом державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Позивачу відмовлено в знятті арешту на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Викладеним обставинам відповідають правовідносини, які випливають з порушення права позивача на розпорядження належним йому нерухомим майном, внаслідок не зняття з нього арешту. На підставі ст. ст. 12, 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, кожна сторона також несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ч. ч. 1-3 ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження» 1999 року (у редакцій, чинний на момент винесення постанови про завершення виконавчого провадження) у разі закінчення виконавчого провадження (крім направлення виконавчого документа за належністю іншому органу державної виконавчої служби, офіційного оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури, закінчення виконавчого провадження за рішенням суду, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також крім випадків не стягнення виконавчого збору або витрат, пов`язаних з організацією та проведенням виконавчих дій), повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, арешт, накладений на майно боржника, знімається, скасовуються інші вжиті державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у зв`язку із завершенням виконавчого провадження. Завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. У разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. За заявою боржника державний виконавець видає йому додаткові копії постанови, зазначеної в частині другій цієї статті, для їх пред`явлення до органів, що здійснюють реєстрацію майна або ведуть реєстр заборони на його відчуження, для зняття арешту, накладеного на майно. Як зазначено в ст. 317 ЦК України, власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно 4.4 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження`передбачено виключний перелік підстав для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини, а саме: отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. Відповідно до ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Виходячи з вищевикладеного, оскільки на момент звернення з позовом [PERSON] не є власником квартири, а арешт, накладений ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 11.07.2007 року у справі № 2-139/08 на квартиру, яка на даний час належить [PERSON] , обмежує останнього в здійсненні права власності відповідно до ст.319 ЦК України - наявні підстави для скасування арешту. Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. На підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Outcome: approved