Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-01 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач\~ [PERSON] звернувся в суд з позовом до відповідача Луцької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Свій позов обґрунтовує тим, що [INFO] померла його мати [PERSON] . Після смерті його матері відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме: земельну ділянку для ведення садівництва, площею 0,0631 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 0710100000:31:163:0152. Вказує, що він обробляв вищевказану земельну ділянку та проживав у садівничому будинку, на ній розташованому. Звернувшись до приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Паліводи І.І. з метою документального оформлення спадкових прав на земельну ділянку, він отримав відмову у вчиненні нотаріальної дії внаслідок пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. Наведене зумовлює необхідність звернення до суду з цим позовом. Також позивач зазначає, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] є він та його сестра [PERSON] , яка на спадщину не претендує. Спадкова справа до майна померлої [PERSON] не заводилась. \~ \~ \~ \~З урахуванням наведеного та на підставі ст. 1272 ЦК України [PERSON] просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 22 березня 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження в цій справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. \~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просить їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник відповідача Луцької міської ради Іщик І.В. подав суду заяву про розгляд справи без його участі, зазначивши, що не заперечує з приводу задоволення позовних вимог. \~ \~ \~ \~Третя особа [PERSON] у судове засідання не з`явилась, заявою від 02 червня 2021 року просить розгляд справи здійснювати без її участі, а також зазначає, що вона не заперечує щодо задоволення позову. \~ \~ \~ \~Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст.247 ЦПК України. Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України в разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд встановив, що визнання представником відповідача позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2 ст. 1220 ЦК України). Суд встановив, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 25 березня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Луцького міського управління юстиції Волинської області (а.с.5). Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). На випадок своєї смерті [PERSON] заповіт не склала, спадкова справа після її смерті не заводилась (а.с. 9). Судом встановлено, що після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, яка на даний час ніким не прийнята. Спадкоємцями першої черги за законом після смерті спадкодавця [PERSON] є її діти: [PERSON] та [PERSON] . Факт родинних відносин позивача зі спадкодавцем підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] (а.с. 6). Суд встановив, що після смерті спадкодавця [PERSON] залишилось спадкове майно, а саме: земельна ділянка для ведення садівництва, площею 0,0631 га, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , кадастровий номер 0710100000:31:163:0152. Наведене підтверджується копією державного акту на право власності на земельну ділянку (а.с. 10). Будучи спадкоємцем\~першої черги\~після смерті\~матері,\~ [PERSON] \~звернувся до\~приватного нотаріуса\~Луцького міського\~нотаріального округу\~Волинської області\~Паліводи\~І.І. з метою прийняття спадщини. З копії постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Луцького міського нотаріального округу Волинської області Паліводи І.І. №26/02-31 від 27 лютого 2020 року встановлено, що [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки ним пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с. 7). Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені ст. 1272 ЦК України. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Разом з тим, відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави. Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Оцінюючи доводи позивача та надані ним обґрунтування позовних вимог, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України). Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. Враховуючи вищенаведене, на підставі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 3, 1268-1272 Цивільного кодексу України,

Outcome: approved