Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з даним позовом до відповідача [PERSON] в якому просить стягнути з останньої на свою користь суму завдатку у розмірі 2000 доларів США, що згідно офіційного курсу НБУ становить 54 000 грн. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 22 грудня 2016 року між ним (позивачем), як Завдаткодавцем, [PERSON] як Завдаткодержателем, та [PERSON], як Виконавцем був укладений договір завдатку на суму 1000 доларів США, який забезпечував виконання сторонами домовленості про перехід права власності на квартиру [ADDRESS] до [PERSON] Згідно з п. 5 Договору угоду щодо купівлі-продажу вказаного нерухомого майна сторони повинні були укласти до 30.12.2016 року, та на прохання [PERSON].\~ договір було продовжено до 30.01.2017 року, оскільки договір завдатку був укладений сторонами з метою забезпечення реального виконання зобовязань між сторонами, на виконання умов Договору [PERSON] була сплачена [PERSON]. сума коштів в розмірі 1000 доларів. Однак з вини [PERSON]. договір купівлі-продажу укладений не був, при цьому, відповідач не вчиняє дії, спрямовані на укладення правочину та уникає зустрічі, а отримані за договором завдатку кошти в розмірі 1000 доларів США, - привласнила і повертати їх (кошти) не бажає. Крім того, вказав, що відповідно до п. 7 зазначеного Договору у випадку безпідставної відмови Завдаткодержателя від продажу (обміну) обєкту нерухомого майна останній повинен протягом 14 днів з моменту відмови від договору купівлі-продажу повернути Завдаткодавцю подвійну суму завдатку, при цьому, згідно з вимогами ст. 571 ЦК України якщо порушення зобов'язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов'язання сталося з вини кредитора, він зобов'язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. Сторона, винна у порушенні зобов'язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором. У разі припинення зобов'язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню, у звязку з чим, позивач вважає, що з відповідача на його (позивача) користь підлягає стягненню подвійний розмір завдатку, сплаченого за Договором, а саме: 2000 доларів США, що в еквіваленті по курсу НБУ в національній валюті станом на день звернення до суду становить 54\~000 грн. Відповідно до п. 9 ч. 1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України в редакції Закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, яка набрала чинності 15.12.2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Процесуальні дії у справі: ухвалою суду від 06 березня 2017 року за заявою позивача [PERSON] про забезпечення позову по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача [PERSON] про відшкодування суми завдатку вжито заходи забезпечення позову по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача [PERSON] про відшкодування суми завдатку, шляхом накладення арешту на нерухоме майно 3/4 частини квартири [ADDRESS], та належить на праві приватної спільної часткової власності [PERSON] на підставі рішення суду, серія та номер: 22-ц/781/1073/15, виданий 12.05.2015 року, видавник: Апеляційний суд Кіровоградської області.\~ Ухвалою апеляційного суду Кіровоградської області від 03.10.2017 року ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 06.03.2017 року скасовано з передачею питання на новий розгляд до суду першої інстанції. При новому розгляді заяви позивача [PERSON] про забезпечення позову ухвалою суду від 18 жовтня 2017 року, яка залишена без змін ухвалою колегії суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Кіровоградської області \~від 28.11.2017 року, заяву позивача [PERSON] про забезпечення позову по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача [PERSON] про відшкодування суми завдатку,- задоволено частково. Вжито заходи забезпечення позову по цивільній справі за позовом [PERSON] до [PERSON] третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача [PERSON] про відшкодування суми завдатку, шляхом накладення арешту на нерухоме майно 3/4 частини квартири [ADDRESS], та належить на праві приватної спільної часткової власності [PERSON], [INFO], на підставі рішення суду, серія та номер: 22-ц/781/1073/15, виданий 12.05.2015 року, видавник: Апеляційний суд Кіровоградської області в межах суми позову, що становить 2\~000 доларів США, та згідно офіційного курсу Національного Банку України\~ в національній валюті станом на день звернення позивача [PERSON] з позовом до суду становить 54\~000 грн. 00 коп. Представник позивача [PERSON] адвокат [PERSON] в судовому засіданні позов підтримала в повному обсязі з підстав, зазначених в ньому, просила позов задовольнити. Представник відповідача [PERSON]. адвокат Захарченко І.В. в судовому засіданні позов не визнав в повному обсязі, проти задоволення позову заперечував, зазначивши на обґрунтування заперечень, що форма спірного договору про завдаток не відповідає вимогам закону, а саме, останній нотаріально не посвідчений, у звязку з чим вказаний договір є нікчемним, крім того, із змісту договору не вбачається, що кошти у розмірі 1000 доларів США були передані позивачем та отримані відповідачем, в договорі відсутній також підпис іншого співвласника квартири, на підставі чого він не міг забезпечити реального переходу права власності на квартиру, при цьому, відсутня розписка про отримання відповідачем [PERSON]. вказаних коштів, крім того, зі слів відповідача, остання не отримувала кошти саме від позивача, а отримала кошти в розмірі 2000 доларів США від третьої особи. Крім того, представник позивача просив скасувати вжиті судом по даній справі заходи забезпечення позову. Третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог позивача [PERSON] не заперечувала, підтвердила факт передання [PERSON] відповідачу [PERSON]. суми завдатку відповідно до умов договору про завдаток від 22.12.2016 року у розмірі 1000 доларів США. Крім того, вказала, що вона надала в позику відповідачу [PERSON]. кошти у розмірі 2000 доларів США, про що останньою була складена розписка, при цьому, відповідач під час отримання вказаної позики вказала, що зазначені кошти їй були необхідні для того, щоб викупити у її чоловіка, який є співвласником квартири довіреність від чоловіка на її ([PERSON].) імя, з метою подальшого відчуження квартири, однак зазначені обставини не стосуються даної справи. Заслухавши пояснення представників учасників справи, а саме: представників позивача та відповідача, третю особу без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, свідків, дослідивши докази по справі в їх сукупності, зясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, виходячи з положень ст.12 та ст.13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог та на підставі доказів поданих учасниками справи, суд вважає, що вимоги позивача обґрунтовані, ґрунтуються на вимогах закону, що регулює спірні правовідносини, та разом з тим є такими, що підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до положень ч.ч. 1, 4 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Згідно із ст.ст. 4, 5 ЦПК України Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Перелік можливих способів захисту міститься в ст.16 ЦК України. Статтею 264 ЦПК України серед іншого передбачено, що суд, встановивши фактичні обставини справи, для вирішення спору повинен застосувати правову норму, яка регулює виниклі правовідносини. Скориставшись своїм правом, позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON]. про відшкодування суми завдатку. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 22.12.2016 року між [PERSON], як Завдаткодавцем, [PERSON]., як Завдаткодержателем та [PERSON], як Виконавцем укладено Договір про завдаток для забезпечення укладення договору купівлі-продажу (міни) нерухомого майна квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], відповідно до п. 1 якого Сторони договору дійшли згоди в тому, що для забезпечення укладання договору купівлі-продажу (міни) вищевказаного обєкту нерухомого майна, передбачена передоплата у розмірі 1000 доларів США. Отримана передоплата має статус завдатку (п. 2 Договору). Відповідно до п. 5 Договору про завдаток Договір купівлі-продажу (міни) вищевказаного обєкту нерухомого майна повинен бути укладений та нотаріально посвідчений не пізніше 30.12.2016 року. При необхідності цей строк може бути продовжений до 30.01.2017 року. Відповідно до умов вказаного пункту договору вказаний вище строк укладання договору купівлі-продажу був продовжений сторонами Договору до 31.01.2017 року. Крім того, пунктом 7 Договору передбачено, що у випадку безпідставної відмови Завдаткодержателя від продажу (обміну) обєкту нерухомого майна останній повинен повернути Завдаткодавцю подвійну суму передоплати (завдатку), вказаного в п. 1 цього Договору, протягом 14 днів з моменту відмови від договору купівлі-продажу. Судом також встановлено, що рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 17.03.2015 року в задоволенні позову [PERSON] до [PERSON] про визнання права на частку спільного майна подружжя, стягнення коштів за майно, яке перебуває у спільній та спільній сумісній власності подружжя\~ відмовлено. Зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням задоволено. Усунуто [PERSON] перешкоди у користуванні квартирою [ADDRESS] шляхом вселення його у спірну квартиру. Зобовязано [PERSON] надати [PERSON] ключі від вхідних дверей квартири [ADDRESS]. Визначено порядок користування квартирою [ADDRESS] та виділити [PERSON] у користування кімнату площею 12,7 кв.м, а кухню площею 7,3 кв.м, ванну кімнату площею 2,6 кв.м, вбиральню площею 1,3 кв.м, коридор площею 11,3 кв.м, лоджію площею 3,95 кв.м залишити у спільному користуванні. Рішенням апеляційного суду Кіровоградської області від 12 травня 2015 року, яке залишено без змін ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.09.2015 року, апеляційну скаргу [PERSON] задоволено частково. Рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 17 березня 2015 року в частині відмови у задоволенні позову [PERSON], в частині визначення порядку користування квартирою [ADDRESS], в частині стягнення судових витрат з [PERSON] скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення. Позов [PERSON] задоволено. Визнано за [PERSON] право власності на 3/4 квартири [ADDRESS]. В порядку виділу цієї частки квартири стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] грошову компенсацію за 3/4 квартири у сумі 447 142 гривні та визнано за [PERSON] право власності на всю квартиру [ADDRESS], припинивши право власності [PERSON] на цю квартиру з дня отримання нею грошової компенсації. У задоволенні позову [PERSON] про визначення порядку користування квартирою відмовлено. Стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати у сумі 2273,10 грн. У решті рішення суду залишено без змін. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна від 22.02.2017 року, квартира [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності (розмір частки 3/4) [PERSON]. на підставі рішення апеляційного суду Кіровоградської області від 12.05.2015 року № 22-ц/781/1073/15. Судом також встановлено, та не заперечувалося учасниками справи, що договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] у визначений сторонами строк укладено не було. Допитані в судовому засіданні за клопотанням представника позивача свідки [PERSON], [PERSON] пояснили, зокрема, свідок [PERSON] пояснила, що вона є приватним підприємцем, займається посередницькою діяльністю в ріелторській галузі, знайома з позивачем [PERSON] по роботі, оскільки останній звернувся до неї з метою пошуку придбання квартири, при цьому, з відповідачем [PERSON]. вона (свідок) до моменту укладення договору про завдаток знайома не була. Зазначила, що була присутня в агентстві, де працює третя особа [PERSON] у момент передачі [PERSON] [PERSON]. завдатку у розмірі 1000 доларів США та укладення договору про завдаток, при цьому, підтвердила факт передання вказаної суми саме [PERSON] [PERSON] яка перерахувала купюри номіналом по 100 доларів США, разом з тим, чоловік відповідача, який є співвласником квартири, під час укладання угоди присутнім не був, оскільки перебував у м. Київ, в свою чергу, [PERSON]. зазначила, що згодом надасть довіреність від її чоловіка для вчинення дій по відчуженню квартири, яка перебуває у спільній частковій власності, та з цією метою стверджувала, що їй необхідний завдаток у розмірі 1000 доларів США. При цьому, розписку про отримання коштів у визначеному розмірі відповідач не складала, так як був укладений договір про завдаток. Згодом, вона (свідок) почала займатися оформленням документів з приводу продажу квартири. Також вказала, що форма та зміст підписаного сторонами договору зазвичай використовується у її ріелтовській діяльності. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що вона працює в агентстві нерухомості, та знайома з позивачем [PERSON], так як останній звернувся до неї з приводу пошуку квартири, яку він мав намір придбати, однак, вона порекомендувала йому звернутися з цього приводу до [PERSON] Зазначила, що до укладення договору про завдаток відповідач визначала його (завдатку) суму у розмірі 3000 доларів США, пояснюючи це тим, що вказані кошти їй необхідні для того, щоб поїхати до м. Київ до її колишнього чоловіка, який є співвласником відчужуваної квартири, з метою оформлення довіреності на її імя з метою в подальшому укладення угоди про відчуження всієї квартири, однак згодом розмір завдатку [PERSON]. визначила у розмірі 1000 доларів США. При цьому, не укладання договору купівлі-продажу у визначений в договорі завдатку строк відповідач [PERSON]. пояснювала неможливістю протягом тривалого часу отримати довіреність від її чоловіка. Звертаючись до суду з позовом позивач [PERSON] зазначив, що в обумовлений в договорі про завдаток від 22.12.2016 року строк договір купівлі-продажу нерухомого майна, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], укладений не був з вини продавця [PERSON] на підставі чого та відповідно до ст. 571 ЦК України з відповідача підлягає стягненню завдаток в подвійному розмірі. Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобовязання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком. Згідно зі ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобовязання і на забезпечення його виконання.Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом. Відповідно до ч. 1 ст. 571 ЦК України якщо порушення зобов'язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов'язання сталося з вини кредитора, він зобов'язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. Сторона, винна у порушенні зобов'язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором. У разі припинення зобов'язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню. Таким чином, внесення завдатку як способу виконання зобовязання може мати місце лише в разі наявності зобовязання, яке повинно було виникати на підставі договору купівлі-продажу квартири. Отже, правила ст. 570 ЦК України поширюються на випадки, коли договір було укладено, але одна із сторін ухиляється від його виконання, тим самим правило ст. 571 ЦК України про залишення завдатку особі, яка його одержала, або стягнення з неї подвійної суми завдатку застосовується у тих випадках, коли між сторонами укладено договір, однак він не виконується з вини якоїсь із сторін. Тим самим внесення завдатку як способу виконання зобов'язання може мати місце лише в разі наявності зобов'язання, яке повинно було виникати на підставі договору. Відповідно до частини 2 статті 533 ЦК України, якщо у зобов'язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом. З огляду на викладене вище, приймаючи до уваги, що договору купівлі-продажу квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS], який би за своєю формою та змістом відповідав вимогам закону, між сторонами у справі укладено не було, при цьому, вони лише домовилися укласти такий договір в майбутньому, а саме: у строк до 30.12.2016 року, який згодом був продовжений до 30.01.2017 року, у звязку з чим, суд приходить до висновку, що грошові кошти у розмірі 1000 доларів США, які були передані позивачем [PERSON] відповідачу [PERSON]. є сумою авансу, а тому ці кошти підлягають поверненню, у звязку з чим, на підставі викладеного, та розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог, суд вважає, що позовні вимоги позивача [PERSON] підлягають частковому задоволенню та стягненню з відповідача [PERSON]. на користь позивача [PERSON] грошових коштів у розмірі 1\~000 доларів США, що згідно з офіційним курсом гривні щодо іноземних валют НБУ станом на 23.02.2017 року (за 100 доларів США 2\~697,28 грн.) дату подання позивачем позову до суду становить 26\~972 грн. 80 коп. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у звязку з чим з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 640 грн. 00 коп. Крім того, відповідно до ч.ч. 7,8 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом девяноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Якщо протягом вказаного строку за заявою позивача (стягувача) буде відкрито виконавче провадження, вказані заходи забезпечення позову діють до повного виконання судового рішення, у звязку з чим, суд вважає, що на даний час підстави для скасування заходу забезпечення позову у вигляді накладення арешту на нерухоме майно 3/4 частини квартири [ADDRESS], та належить на праві приватної спільної часткової власності [PERSON], [INFO], на підставі рішення суду, серія та номер: 22-ц/781/1073/15, виданий 12.05.2015 року, видавник: Апеляційний суд Кіровоградської області в межах суми позову, що становить 2\~000 доларів США, та згідно офіційного курсу Національного Банку України\~ в національній валюті станом на день звернення позивача [PERSON] з позовом до суду становить 54\~000 грн. 00 коп. вжитого за ухвалою суду від 18 жовтня 2017 року, - відсутні. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial