Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-26 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа - Третя Полтавська Державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. У позовній заяві прохав визначити йому - [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] матері [PERSON] - три місяці з дня набрання рішенням законної сили. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що [INFO] померла його мати [PERSON] про що складено відповідний актовий запис №1373 від 03.12.2018 р., що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 03.12.2018 р. Після померлої [PERSON] залишилось спадкове майно, а саме земельна ділянка, що знаходиться в [ADDRESS] та частина будинку за цією адресою. Померла [PERSON] була зареєстрована і проживала за адресою: [ADDRESS] . Окрім [PERSON] у померлої матері [PERSON] також залишилась донька [PERSON] , яка на момент смерті матері проживала окремо від матері, заяву про відмову від спадщини не подавала у зв`язку з чим є такою, що фактично прийняла спадщину в порядку ст. 1268 ЦК України. [PERSON] не подав заяви про прийняття спадщини у встановлений законом строк, оскільки був в тяжкій депресії після смерті матері та постійно працював в м. Києві. З цих підстав змушений звернутися до суду. Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 21.10.2019 року було відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження. Позивач [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримував з наведених в ньому підстав, прохав його задовольнити. Відповідач [PERSON] до суду не з`явилася, будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце судового засідання. Від третьої особи Третьої Полтавської державної нотаріальної контори до суду надійшла заява про розгляд справи без їхнього представника. Відповідно до вимог ч.1 ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. 27.03.2020 року судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду даної цивільної справи. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність позивача та відповідача, на підставі наявних у справі даних і доказів. Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, з копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого Київським районним у місті Полтаві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Полтавській області 03.12.2018 року вбачається, що [PERSON] померла [INFO] , а/з №1373 (а.с.4). Відповідно до копії свідоцтва про укладення шлюбу від 16 вересня 1987 року, [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] зареєстрували шлюб в міському Палаці шлюбів, а/з №2382 (а.с.5). Відповідно до копії свідоцтва про народження [PERSON] , [INFO] його батьками є [PERSON] та [PERSON] (а.с.6). Після померлої [PERSON] залишилось спадкове майно, а саме земельна ділянка, що знаходиться в [ADDRESS] та частина будинку за цією адресою. Померла [PERSON] була зареєстрована і проживала за адресою: [ADDRESS] . Окрім [PERSON] у померлої матері [PERSON] також залишилась донька [PERSON] . Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно зі статтею 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Відповідно до частини 1 статті 1269, частини 1 статті 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 3 статті 1222, частина 1 статті 1220, частина 1 статті 1270 Цивільного кодексу України). Згідно зі статтею 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Отже, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Обов`язок доведення поважності причин пропуску встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини лежить на позивачу, оскільки відповідно до статей 12, 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, які мають значення для справи, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. В розумінні статті 1272 Цивільного кодексу України, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Як на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивач вказує на те, що він був у тривалій депресії після смерті матері, крім того постійно працював у м. Києві, що підтверджується копією довідки Приватного підприємства «Виробник тепла» з 02.11.2017 року . Встановлені судом та наведені вище причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини суд вважає поважними. Також, за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Гарантоване статтею 6 Конвенції право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип пропорційності тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип пропорційності, натомість принцип пропорційності є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Практика Європейського суду з прав людини застосовує принцип пропорційності як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема, й у питаннях захисту права власності. Цей принцип закріплений і у частині 3 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України. За викладених вище обставин, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] є законними та обґрунтованими, і приходить до висновку про необхідність продовження позивачу строку для прийняття спадщини, визначивши йому додатковий строк в три місяці, з дня набрання рішенням законної сили, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [PERSON] , [INFO] , у зв`язку із чим позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved