Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить суд постановити рішення, яким визначити йому, [PERSON] , додатковий строк терміном - два місяці (з дня набрання рішенням суду законної сили), для прийняття спадщини, після смерті дружини [PERSON] , померлої [INFO] у м.Бориславі Львівської області. Позовні вимоги мотивує тим, [INFO] у м.Бориславі Львівської області померла його дружина [PERSON] , з якою перебував у зареєстрованому шлюбі з 21 березня 1971року. За життя дружина [PERSON] заповіту не залишила. Спадкоємцем першої черги за законом після смерті дружини [PERSON] , померлої [INFO] у м.Бориславі Львівської області є позивач [PERSON] . Також, спадкоємцями першої черги за законом є діти: син [PERSON] , [INFO] , та дочка [PERSON] , [INFO] , однак, вони не прийняли спадщину після смерті матері. Так син [PERSON] та дочка [PERSON] пропустили строк для прийняття спадщини без поважних причин, звертатись до суду з питанням надання їм додаткового строку для прийняття спадщини та спадкувати вони не мають наміру, на видачу свідоцтва про право на спадщину не претендують, про що подали приватному нотаріусу Бориславського міського нотаріального округу Хоронжак О.Р. письмові заяви від 06.02.2020 року та 17.02.2020 року. За життя дружина [PERSON] проживала та була зареєстрована у будинку [ADDRESS] , який належав на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 02.06.2000року [PERSON] . Покійній дружині [PERSON] на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від; 27.08.2009року, посвідченого приватним нотаріусом Бориславського міського нотаріального округу Хоронжак О.Р. за реєстровим №1126, та зареєстрованого КП ЛОР «Дрогобицьке МЕТІ та ЕО» 27.08.2009року, належала квартира [ADDRESS] , яку вона придбала перебуваючи у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] , та яка є спільно нажитим майном подружжя. Після смерті дружини [PERSON] відкрилася спадщина на: належну їй квартиру [ADDRESS] , яка на час смерті належала їй на праві приватної власності. На час смерті дружини [PERSON] , у даній квартирі були зареєстровані лише дочка [PERSON] та внучка [PERSON] , оскільки [PERSON] зареєструвався за адресою місця проживання своїх родичів по [ADDRESS] . Після смерті дружини стан здоров`я [PERSON] різко погіршився. В результаті погіршення стану здоров`я, неодноразово вимушений був звертатися до лікарів та тривалий період з 10.07.2019 року по 19.12.2019 року перебувати на амбулаторному лікуванні, в зв`язку з чим не зміг вчасно з поважних причин, які були пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами (хворобливий стан здоров`я, а саме: ІХС стабільна стенокардія, дифузний кардіосклероз, гіпертензивне серце, цукровий діабет, Астено-депресивний синдром), звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті дружини [PERSON] . Дані факти стверджуються довідкою №74 КНП «Центральна міська лікарня м.Борислава» Бориславської міської ради від 17.02.2020року. У лютому 2020 року звернувся до приватного нотаріуса Бориславського міського нотаріального округу Львівської області Хоронжак О.Р. із відповідною заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті дружини [PERSON] . Однак, розглянувши подану заяву та документи про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті дружини [PERSON] , приватний нотаріус Бориславського міського нотаріального округу Львівської області Хоронжак О.Р. видала письмову відповідь №10/02-14 від 06.02.2020року, в якій порекомендувала звернутися в суд для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Позивач [PERSON] у судовому засіданні не з`явилася, про причину неявки суд не повідомив. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні не з`явилася, надала суду заяву, в якій просить справу розглядати у її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Від представника відповідача Бориславської міської ради до суду надійшов відзив на позов, в якому просить відмовити у його задоволенні у повному обсязі з підстав відсутності поважних причин визначення додаткового строку прийняття спадщини. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Бориславського міського нотаріального округу Львівської області Кучеренко Тетяна Олександрівна у судовому засіданні не з`явилася, надала суду заяву, в якій просить справу розглядати у її відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, оглянувши матеріали справи приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] у м.Бориславі Львівської області померла дружина позивача [PERSON] , з якою перебував у зареєстрованому шлюбі з 21 березня 1971року. За життя дружина [PERSON] заповіту не залишила. Після смерті дружини [PERSON] відкрилася спадщина на: належну їй квартиру [ADDRESS] , яка на час смерті належала їй на праві приватної власності. Спадкоємцем першої черги за законом після смерті дружини [PERSON] , померлої [INFO] у м.Бориславі Львівської області є позивач [PERSON] . Також, спадкоємцями першої черги за законом є діти: син [PERSON] , [INFO] , та дочка [PERSON] , [INFO] , однак, вони не прийняли спадщину після смерті матері, про що подали приватному нотаріусу Бориславського міського нотаріального округу Хоронжак О.Р. письмові заяви від 06.02.2020 року та 17.02.2020 року У лютому 2020 року позивач [PERSON] звернувся до приватного нотаріуса Бориславського міського нотаріального округу Львівської області Хоронжак О.Р. із відповідною заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті дружини [PERSON] . Однак, приватний нотаріус Бориславського міського нотаріального округу Львівської області Хоронжак О.Р. видала письмову відповідь №10/02-14 від 06.02.2020року, в якій порекомендувала звернутися в суд для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. Так, у відповідності дост. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1222 ч.1ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. В силу ст.ст.1216-1218 ЦК Україниспадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223ЦК Україниспадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця. Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом. Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України). В той же час, відповідно до ст.ст.1273-1275ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву. Відповідно до ст.ст.1296-1298ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Виходячи з вище викладеного можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування. У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за заповітом. При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини. Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину. Таким чином, жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, позивач вчинив дії, які б свідчили про прийняття ним спадщини за законом, він не надав, тому слід вважати фактичним неприйняттям спадщини за законом. Позивач просить встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті дружини. Причиною пропуску строку на прийняття спадщини вказує те, що після смерті дружини стан здоров`я [PERSON] різко погіршився. В результаті погіршення стану здоров`я, неодноразово вимушений був звертатися до лікарів та тривалий період з 10.07.2019 року по 19.12.2019 року перебувати на амбулаторному лікуванні, в зв`язку з чим не зміг вчасно з поважних причин, які були пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами (хворобливий стан здоровся, а саме: ІХС стабільна стенокардія, дифузний кардіосклероз, гіпертензивне серце, цукровий діабет, Астено-депресивний синдром) звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Тому, вважає, що встановлений законодавством шестимісячний строк для прийняття спадщини пропущено з поважних причин. Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Таким чином, з`ясувавши всі обставини справи, суд вважає наявність підстав, якими сторони обґрунтовують свої вимоги, встановленими, що не суперечить закону та не порушує законних прав, свобод чи інтересів інших осіб, тому позовні вимоги слід задовольнити в повному обсязі.

Outcome: approved