Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] про зменшення розміру аліментів на утримання дитини. В обґрунтування позову вказав, що 09.11.2006 року рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда з нього стягнуто аліменти у розмірі 1/3 частини заробітку (доходу) щомісячно на користь [PERSON] на утримання їх сина [PERSON] , [INFO] . На час винесення даного рішення позивач мав постійну роботу та заробіток. 13.11.2009 року позивач уклав шлюб з [PERSON] , від якого у них народилося три дитини: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] . Зазначив, що його сім`я є малозабезпеченою. Також позивач не мав постійних роботи та заробітку та лише у листопаді 2017 року влаштувався водієм та отримує мінімальну заробітну плату у розмірі 3700 грн. У зв`язку з цим, вказав, що не має можливості сплачувати відповідачу аліменти у вказаному розмірі, а тому просить зменшити їх розмір з 1/3 частини до 1/8 частини. Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 11.04.2018 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено підготовче судове засідання. 21.08.2018 року [PERSON] подала до суду відзив на позовну заяву, в якій вказала, що позивач не надав доказів погіршення його матеріального стану або здоров`я. При цьому, він працевлаштувався, має у приватній власності нерухоме майно. Також зазначила, що вона не працює, а дитина хворіє, а тому вона самостійно не може забезпечити належний рівень утримання дитини. За таких обставин, просить відмовити у задоволенні позову. Ухвалою суду від 26.06.2018 року підготовче провадження у справі за вказаним позовом закрито, призначено справу до судового розгляду по суті. \~ \~12.07.2018 року від [PERSON] до суду надійшла зустрічна позовна заява, у якій відповідачем зазначений [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Фортечний ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області, та згідно якої [PERSON] просить стягнути з [PERSON] неустойку за прострочення сплати аліментів в сумі 15826,53 грн. В обґрунтування зустрічного позову вказала, що 09.11.2006 року рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда з [PERSON] на її користь стягнуто аліменти у розмірі 1/3 частини заробітку (доходу) щомісячно на утримання їх дитини [PERSON] , [INFO] . Станом на 01.05.2018 року [PERSON] має заборгованість по сплаті аліментів у розмірі 83955,35 грн. За останні чотири роки ним було сплачено аліменти лише за 2 місяці. Зазначила, що [PERSON] має хороший матеріальний стан, нерухоме майно, а тому може розрахуватися з боргами по виплаті аліментів. За таких обставин, просить стягнути з [PERSON] неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів у розмірі 15826,53 грн. Ухвалою суду від 23.07.2019 року прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] про зменшення розміру аліментів на утримання дитини зустрічний позов [PERSON] до [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Фортечний ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області про стягнення неустойки за прострочення сплати аліментів. 07.08.2018 року [PERSON] подав до суду відзив на зустрічну позовну заяву, в якому зазначив, що відповідальність за несплату аліментів у вигляді неустойки виникає лише при наявності вини платника аліментів. Рішенням суду з нього стягнуто аліменти у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку та у період з 2007 року по 2010 рік, незважаючи на відсутність постійної роботи та стабільного заробітку, він сплачував аліменти у відповідному розмірі. Однак його сімейний та матеріальний стан різко змінився і його заробітку стало не вистачати на утримання всіх його дітей та дружини, а тому він був змушений перерозподіляти свої доходи на всіх своїх дітей. Відтак, він перераховував [PERSON] меншу суму аліментів, на що вона погодилася та протягом 2011-2017 рр. не подавала жодних скарг до виконавчої служби. Також вказав, що нею пропущено строк позовної давності, оскільки протягом цього часу вона не зверталася до суду даним позовом. Зазначив, що наявні підстави для зменшення розміру неустойки у зв`язку з його незадовільним матеріальним станом. За таких обставин, просить відмовити у задоволенні зустрічного позову. 21.08.2018 року [PERSON] подала до суду відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву, в якому вказала, що [PERSON] не спілкується зі своїм сином, не бере участі в його вихованні, не сплачував аліменти на його утримання. Також вказала, що йому належить 1/6 частина будинку за адресою: [ADDRESS] . 15.10.2019 року [PERSON] подав до суду заяву, в якій свої позовні вимоги підтримав, а зустрічні вимоги [PERSON] вважає такими, що не можуть бути розглянуті судом в одному провадженні. Також просить розглянути справу без його участі. 28.01.2020 року [PERSON] подала до суду заяву, в якій свої позовні вимоги підтримала та просить розглянути справу без її участі. Представник Подільського ВДВС міста Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, заяв про відкладення розгляду справи не надходило. Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, враховуючи неявку в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що позов [PERSON] підлягає задоволенню частково, а зустрічний позов [PERSON] підлягає задоволенню повністю з наступних підстав. Судом встановлено, що сторони у справі перебували у шлюбі з 25.09.2004 року по [INFO] року. Від шлюбу сторони мають спільну дитину сина [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану ГУЮ Кіровоградської області (а.с. 67). Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданого 21.11.2006 року Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану Кіровоградського МУЮ, шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, а після реєстрації розірвання шлюбу [PERSON] присвоєно прізвище [PERSON] (а.с. 46). Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого 16.03.2017 року Кропивницьким міським відділом ДРАЦС ГТУЮ у Кіровоградській області, [PERSON] після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище [PERSON] - [PERSON] (а.с. 47). Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 09.11.2006 року у справі № 2-2711/06 з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання сина [PERSON] стягнуто аліменти в розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу) щомісячно з 27.09.2006 року і до повноліття дитини (а.с. 43). Дане рішення суду набрало законної сили і на його підставі було видано виконавчий лист № 2-2711-2006, який перебуває на виконанні у Фортечному ВДВС м. Кропивницький і станом на 01.06.2019 року [PERSON] має заборгованість по сплаті аліментів у розмірі 86962,60 грн., що підтверджується довідкою-розрахунком Фортечного ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ в Кіровоградській області від 04.06.2019 року № 43164051 (а.с. 2, 196-198). При цьому, згідно розрахункових квитанцій, наданих [PERSON] , у період з листопада 2007 року по серпень 2016 року, він частково здійснював виплату аліментів на користь [PERSON] (а.с. 88-101). 13.11.2009 року [PERSON] уклав шлюб з [PERSON] від якого у них народилося три дитини: [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , що підтверджується відповідними свідоцтвами (а.с. 3-6). Як вбачається з посвідчення серії [NUMBER] , виданого 06.02.2017 року Відділом сім`ї та молоді Кіровоградської міської ради [PERSON] та [PERSON] є членами багатодітної сім`ї (а.с. 7). При цьому, рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16.05.2018 року у справі № 404/1764/18 стягнуто з\~ [PERSON] аліменти на користь [PERSON] на утримання [PERSON] , [INFO] , [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/2 частини з усіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж 50 відсотків\~\~прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 26.03.2018 року щомісячно і до досягнення\~ [PERSON] \~повноліття, тобто до [INFO] (а.с. 30-31). Згідно довідки про доходи ПП «Паритет-Сервіс» від 23.03.2018 року № ПС000000006 [PERSON] у період з вересня 2017 року по лютий 2018 року отримав заробітну плату у розмірі 12450 грн. (а.с. 8). Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичнихосіб-платників податків про суми виплачених доходів та утримання податків від 30.03.2018 року № 10265 [PERSON] у період з 1 кварталу 2010 року по 4 квартал 2017 року отримував дохід у вигляді заробітної плати від ПП «Кіровоград Авто Тур» (2 квартал 2010 року 3 квартал 2012 року), Інгульської шахти ДП «СхідГЗК» (3 квартал 2012 року), ПП «Паритет-Сервіс» (3 квартал 2013 року 1 квартал 2014 року, 4 квартал 2014 року 2 квартал 2017 року, 4 квартал 2017 року), від зайняття підприємницькою діяльністю (3 квартал 2013 року), ПП «Кіровоград-Євро-Транс» (2 квартал 2017 року 4 квартал 2017 року) (а.с. 45). Згідно довідки Дитячої міської поліклініки № 1 від 25.03.2016 року [PERSON] знаходиться на обліку в очному кабінеті (а.с. 49). Також, відповідно до результатів дослідження, проведеного 02.02.2018 року Лікувально-діагностичним центром «Ацинус» у [PERSON] , 2005 р.н. наявна кіста селезінки (а.с. 50-51). Як вбачається з довідки Квартального комітету № 14 Подільського району м. Кропивницький від 11.07.2018 року № 396 [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] разом із сином [PERSON] , 2005 р.н. (а.с. 76). Згідно\~ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до\~ст. 182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Згідно ч. 3\~ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів. Відповідно до\~ст. 192 СК України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось з них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Оскільки аліментні правовідносини існують тривалий час, матеріальний стан особи, яка одержує аліменти чи їх сплачує, може змінитися як у бік погіршення так і у бік покращення. Отже, погіршення матеріального становища платника аліментів може бути підставою для зменшення розміру аліментів. Згідно ч. 3 ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження» загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати та інших доходів боржника не може перевищувати 50 відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі у разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати у разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати 70 відсотків. Зважаючи на\~те,\~що у\~позивача [PERSON] \~дійсно погіршився\~матеріальний стан\~у зв`язку\~із сплатою\~ним аліментів\~на утримання\~інших дітей:\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~ [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~враховуючи стан\~здоров`я [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~а також\~те,\~що [PERSON] \~працює і\~отримує дохід,\~та виходячи\~з вимог\~справедливості та\~розумності,\~а також\~тих обставин,\~що діти\~мають рівне\~право на\~утримання від\~батька,\~в тому\~числі,\~і в\~рівних частинах\~отримання від\~нього аліментів,\~з метою\~недопущення обмеження\~прав та\~інтересів однієї\~дитини за\~рахунок іншої,\~суд прийшов\~до висновку\~про наявність\~підстав для\~зменшення розміру\~аліментів,\~що стягуються\~з [PERSON] \~за рішенням\~Ленінського районного\~суду м.\~Кіровограда від\~09.11.2006\~року у\~справі №\~2-2711/06\~з 1/3\~частини на\~1/6\~частину,а тому позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню частково. Зазначений розмір аліментів на утримання [PERSON] , [INFO] буде відповідати якнайкращим інтересам дитини та забезпечить збалансованість розподілу та рівної участі батька в утриманні дітей. Щодо зустрічних позовних вимог [PERSON] про стягнення неустойки за прострочнення спллати аліментів суд вважає за необхідне зазначити наступне. Згідно ч.ч. 1-2\~ст. 196 СК України\~у разі\~виникнення заборгованості\~з вини\~особи,\~яка зобов`язана\~сплачувати аліменти\~за рішенням\~суду або\~за домовленістю\~між батьками,\~одержувач аліментів\~має право\~на стягнення\~неустойки (пені)\~у розмірі\~одного відсотка\~суми несплачених\~аліментів за\~кожен день\~прострочення від\~дня прострочення\~сплати аліментів\~до дня\~їх повного\~погашення або\~до дня\~ухвалення судом\~рішення про\~стягнення пені,\~але не\~більше 100\~відсотків заборгованості. У разі застосування до особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, заходів, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження», максимальний розмір пені повинен дорівнювати різниці між сумою заборгованості та розміром застосованих заходів примусового виконання, передбачених частиною чотирнадцятою статті 71 Закону України «Про виконавче провадження». Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів. Відповідно до п. 22\~постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України від\~15\~травня 2006\~року №\~3\~«Про застосування\~судами окремих\~норм Сімейного\~кодексу України\~при розгляді\~справ щодо\~батьківства,\~материнства та\~стягнення аліментів» передбачена ст. 196 СК України\~відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення аліментів. Таким чином, під час розгляду справ про стягнення пені за несвоєчасну сплату аліментів підлягають встановленню, як наявність самої заборгованості та її розмір, так і наявність чи відсутність вини платника аліментів у її виникненні. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожний місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а, отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Законодавець установив розмір пені - 1 % за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, в який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, в якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості), та помножити та один відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів прострочення х 1 %. За цим правилом обчислюється пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обчисленої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, в якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Строк прострочення обчислюється з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1%. Зазначена правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.04.2019 року у справі № 333/6020/16-ц, в якій Велика Палата Верховного Суду відступила від висновків Верховного Суду України щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, та зробила висновок про те, що пеня на заборгованість зі сплати аліментів нараховується на весь розмір несплачених у відповідному місяці аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення. [PERSON] у зустрічній позовній заяві здійснила власний розрахунок заборгованості неустойки (пені), на підставі якого просить суд стягнути з відповідача пеню (неустойку) за період з 01.01.2015 року по 31.12.2017 року в розмірі 15826,53 грн., проте суд вважає, що розрахунок суми заборгованості нею було проведено неправильно, оскільки в ньому не відображено те, що [PERSON] здійснював часткову виплату аліментів. Також, суд не бере до уваги розрахунок пені від 19.09.2019 року, поданий [PERSON] , оскільки він суперечить положенням ч. 1 ст. 196 СК України та не співвідноситься з вимогами зустрічної позовної заяви. Визначаючи розмір неустойки, яка підлягає стягненню з [PERSON] на користь [PERSON] , суд провів власний розрахунок з урахуванням даних, що містяться у довідці-розрахунку Фортечного ВДВС м. Кропивницький ГТУЮ в Кіровоградській області від 04.06.2019 року № 43164051, положень ч. 1 ст. 196 СК України та правової позиції Великої Палати Верховного Суду, та вважає за необхідне зазначити, що пеня за прострочення відповідачем сплати аліментів за спірний період станом на день винесення рішення розраховується наступним чином: Січень 2015 - 645,67х1823х0,01= 11770,56 грн. Лютий 2015- 910х1795х0.01= 16334,5 грн. Березень 2015 521,67х 1764х0,01=9202,25 грн. Квітень 2015 1005х1734х0,01=17426,7 грн. Травень 2015 - 892,67х1703х0,01 = 15202,17грн. Червень 2015 969х1673х0,01 = 16211,37грн. Липень 2015 1009х1642х0,01 = 16567,78грн. Серпень 2015 949х1611х0,01 = 15288,39грн. Вересень 2015 1001,67х1581х0,01 = 15836,4 грн. Жовтень 2015 1081,33х1550х0,01= 16760,61грн. Листопад 2015 1036,33х1520х0,01 = 15752,21грн. Грудень 2015 1233х1489х0,01= 18359,37грн. Січень 2016 1095,33х1458х0,01 = 15969,91 грн. Лютий 2016 925,33х1429х0,01 = 13222,96 грн. Березень 2016 1204,67х1398х0,01 = 16841,28 грн. Квітень 2016 1031,33х1368х0,01 = 14108,59 грн. Травень 2016 1086 х 1337х0,01 = 14519,82 грн. Червень 2016 1185,67 х1307х0,01 = 15496,70 грн. Липень 2016 1216х 1276х0,01 = 15516,16 грн. Серпень 2016 1142,33х 1245х0,01 = 14222 грн. Вересень 2016 1415,67х 1215х0,01 = 17200,39 грн. Жовтень 2016 1366,33х1184х0,01 = 16177,34 грн. Листопад 2016 1397 х 1154х0,01 = 16121,38 грн. Грудень 2016 1642,33х1123х0.01 = 18443,36 грн. Січень 2017 1639,67х1092х0,01 = 17905,19 грн. \~ \~ \~ \~ Лютий 2017 1667,33х 1064 х0,01 = 17740,39 грн. Березень 2017 1813,66х1033х0,01 = 18735,10 грн. Квітень 2017 1821,33х1003х0,01 = 18267,93 грн. Травень 2017 1883,67х972х0,01 = 18309,27 грн. Червень 2017 1979,33х942x0,01 = 18645,28грн. Липень 2017 2030х911х0,01 = 18493,3 грн. Серпень 2017 1946,33х880х0,01= 17127,70 грн. Вересень 2017 2055,67х850х0,01 = 17473,19 грн. Жовтень 2017 2034х819х0,01 = 16658,46 грн. Листопад 2017 2034х789х0,01 = 16048,26 грн. Грудень 2017 2034х758х0,01 = 15417,72 грн. Суд вважає, що загальний розмір пені за прострочення відповідачем сплати аліментів за період з 01.01.2015 року по 31.12.2017 року складається з сум розмірів пені, обчислених за кожним місячним (періодичним) платежем, а саме: за 2015 рік - 184715,31 грн., за 2016 рік - 188839,89 грн., за 2017 рік - 210821,79 грн., а загальний розмір пені на дату винесення рішення складає 584376,99 грн. Разом з тим, [PERSON] , розпорядилась своїми правами щодо визначення розміру пені, обмеживши нарахування пені лише кількістю днів прострочення за ті місяці, у яких стягнення не проводилось або проводилось частково, тобто сумою, що завідомо є меншою за суму, яка б могла бути визначена за приведеною вище формулою. За таких обставин суд відповідно до положень ч. 1\~ст.\~13\~ЦПК України визначає неустойку (пеню) за прострочення у межах заявлених [PERSON] вимог, тобто у розмірі 15826,53 грн. Щодо доводів [PERSON] , що заборгованість по сплаті аліментів виникла не з його вини, суд відзначає таке. [PERSON] не посилався на існування обставин, які об`єктивно перешкоджали йому сплачувати аліменти на підставі рішення суду, відповідних доказів суду він не надав, а отже не довів відсутність своєї вини у виникненні заборгованості по аліментах. Його посилання на те, що заборгованість виникла внаслідок відсутності роботи спростовується наданими ним доказами про розмір його доходів у період з 2010 по 2017 рік, з яких вбачається, що позивач мав постійну роботу та стабільний заробіток. Також суд не бере до уваги твердження позивача, що його матеріальний стан різко змінився і його заробітку стало не вистачати на утримання всіх його дітей та дружини, оскільки дочка [PERSON] народилась в 2013 році, а син [PERSON] - у 2016 році. Крім того, доводи [PERSON] щодо застосування позовної давності за вимогами про сплату неустойки є безпідставними, оскільки за правилами\~ст. 20 СК України\~до цих вимог позовна давність не застосовується. На підставі зазначеного, аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, враховуючи, що заборгованість по сплаті аліментів виникла з вини [PERSON] , який не повністю сплачував аліменти, та не надав доказів, що заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] пеню за прострочення сплати аліментів у розмірі 15826,53 грн., у зв`язку з чим зустрічний позов підлягає задоволенню. Відповідно до п. 3 ч. 1\~ст. 5 Закону України «Про судовий збір»\~від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів. За таких обставин позивач у справі про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів звільнена від сплати судового збору, що є підставою для стягнення із відповідача в порядку\~ст. 141 ЦПК України\~ в дохід держави судового збору в сумі 704,80 грн.

Outcome: partial