Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-22 00:00:00

позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON], в якому просить стягнути з [PERSON] на його користь відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 12696,00 грн. В обґрунтування позовної заяви покликається на те, що є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується витягом про державну реєстрацію прав, наданого ОКП ЛОР «БТІ та ЕО» за № 34888616 від 19.07.2012. Відповідач [PERSON] проживає трьома поверхами вище в квартирі [NUMBER] цього ж будинку і є власником зазначеної квартири. Так, 30 березня 2017 року його квартиру було затоплено з вини відповідача. Згідно з Актом комісії майстрів ЛКП «Бондарівка» від 30.03.2017 встановлено, що причиною затоплення було те, що в квартирі відповідача [NUMBER] сталася поломка сантехнічного обладнання в квартирі - прорвало кесанову трубу 1/2 дюйма на з'єднанні перед лічильником холодної води (внаслідок самостійного неякісного ремонту). Унаслідок залиття квартира позивача потребує термінового поточного ремонту, що згідно з кошторисом вартості робіт (в т.ч. вартості матеріалів), складеним 13.04.2017 фірмою «Домова служба» (ФОП [PERSON].) складає 12 296 грн. Відповідач в добровільному порядку шкоду не відшкодовує, у зв'язку з чим просить стягнути таку в судовому порядку. Ухвалою Сихівського районного суду м.Львова від 28.07.2017 відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду. Позивач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві. Відповідач [PERSON] та її представник в судове засідання не з'явилися, причин неявки не повідомили, водночас, позивачем було подано клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили судового рішення, постановленого Сихівським районним судом м.Львова від 04.06.2018 у справі №464/3257/17, що судом оцінюється критично з огляду на різний суб'єктний та об'єктивний склад правовідносин, у зв'язку з чим в даному клопотанні відмовлено. За змістом раніше поданого письмового заперечення позов не визнають, при цьому пояснили, що 30.03.2017р. близько 15.00 год. відповідач та її дочка [PERSON] увійшли до своєї квартири та побачили воду на підлозі в кухні висотою 2-3 см. Дочка пішла до сусідки з восьмого поверху [PERSON] Вона відчинила двері і повідомила, що у її квартирі зі стелі теж тече вода, що вона неодноразово стукала у двері до сусідів з дев'ятого поверху, проте їх ніхто не відчиняв. Повернувшись додому, побачила як зі стіни вище лічильника, з-під меблів та з каналізації тече вода. Сусіди [PERSON] і [PERSON] звернулись в ЛКП «Бондарівка» для негайної ліквідації аварії та такі прийшли через 1,5 год, заглянули в кухню, побачили протікання зі стіни (не оглядаючи місце витіку і труби) і пішли шукати вентелі для перекриття загального стояка. Жодних дій працівники ЛКП «Бондарівка» для перекриття води в квартирі не вчиняли. В подальшому у їхню квартиру без дозволу увійшов сусід [PERSON], проник на кухню та здійснював без дозволу фотофіксацію. Під тиском [PERSON] та [PERSON] склали акт від 30.03.2017 без її присутності та підпису, в якому причиною затоплення вказали прорив кесанової труби, а не зазначили, що фактично відбулось затоплення водою в кухні із загального стояка, тобто відбувся витік води із каналізаційної шахти. При складанні акту був присутнім головний інженер ЛКП «Бондарівка» [PERSON] та майстер [PERSON], третій представник - [PERSON] на місці події не був та його підпис, як і підписи сусідів [PERSON] та [PERSON] проставлені згодом. Того ж дня майстер [PERSON], вирізавши оглядове вікно до загального стояка, побачив мокрі труби, по яких сильно капала вода, та шматок відколеного розтруба каналізаційної труби, що лежав в шахті. Шахта була мокрою. Разом із цим, у них на кухні зверху сильним струменем текла вода, однак до приїзду аварійної бригади майже перестала. В подальшому 03.04.2017 нею здійснювались виклики сантехніка з ЛКП «Бондарівка», однак на такі ніхто не прийшов. 04.04.2017 її дочці повідомили, що сантехнік [PERSON] проводить ремонт каналізаційної труби на 9 поверсі та такий повідомив, що витік води можливий і у квартирах сусідів [PERSON] та [PERSON], оскільки каналізація забита нижче 6 поверху. Зазначила, що належним відповідачем у даній справі є ЛКП «Бондарівка», оскільки саме на нього покладено обов'язок по утриманню внутрішньобудинкових, у тому числі і внутрішньоквартирних, систем холодного водопостачання та водовідведення. Додатково пояснили, що кошториси вартості робіт від 08.04.2017 та від 13.04.2017, які складені ФОП [PERSON], не відповідають діючим будівельно-технічним вимогам та нормам, а роботи, включені у них та в акт виконаних робіт від 10.07.2017 не відповідають роботам, які необхідні для відновлювального ремонту з ліквідації наслідків залиття, а відтак просили відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. З огляду на неявку відповідача в судове засідання без поважних причин та не забезпечення нею явки її уповноваженого представника, попри належне повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, суд, з урахуванням вимог ст.223 ЦПК України, вважає за можливе провести розгляд справи за їх відсутності. Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ЛКП «Бондарівка» - Чорнейко О.І. у судовому засіданні позов підтримала у повному обсязі, пояснила, що комісією в складі представників ЛКП «Бондарівка» встановлено факт залиття квартири [NUMBER] квартирою [ADDRESS], що підтверджується актом ЛКП «Бондарівка» від 30.03.2017. Причиною затоплення є прорив кесанової труби 1/2 на з'єднанні перед лічильником холодної води, що спричинило затоплення нижче розміщених в будинку квартир по стояку [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER]. На місці події представники ЛКП «Бондарівка» встановили, що труба, на якій є лічильник, роз'єднана з кесановою трубою та доступ до першого крана в квартирі обмежений (закритий тумбою в кухні), а відтак ні власники квартири, ні працівники ЛКП «Бондарівка» не мали можливості на місці його перекрити і змушені були перекрити воду у всьому будинку, після чого вона перестала текти. Це свідчить про те, що прорив труби відбувся в квартирі, а не в каналізаційній шахті. Оскільки труба в каналізаційній шахті є безтисковою, це є інша система, а саме системою водовідведення, яка не пов'язана із системою водопостачання холодної води, яка є тисковою та яка і спричинила витік такої кількості води. Оскільки причиною залиття квартири позивача є прорив кесанової труби 1/2 на з'єднанні перед лічильником холодної води в приміщенні кухні квартири [NUMBER], що належить відповідачу, то остання як власник майна зобов'язана здійснювати за ним належний догляд, утримувати у відповідному технічному стані, а тому вважає позов підставним та таким, що підлягає задоволенню. Заслухавши пояснення учасників процесу, показання свідків, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши дійсні обставини, на які посилаються учасники справи як на підставу своїх вимог і заперечень, та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується витягом про державну реєстрацію прав, наданого ОКП ЛОР «БТІ та ЕО» за № 34888616 від 19.07.2012. Відповідач [PERSON], в свою чергу являється власником квартири [ADDRESS] в якій постійно проживає. Також з'ясовано, що будинок [ADDRESS] знаходиться на балансі ЛКП «Бондарівка». З вимог ст.151 ЖК України вбачається, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію. Відповідно до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття квартири складається відповідний акт. Частиною 1 ст.76 ЦПК України встановлено, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно зі ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Стаття 89 ЦПК України вказує, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Так, з акту комісії ЛКП «Бондарівка» від 30.03.2017 року вбачається, що комісія в складі головного інженера ЛКП «Бондарівка» [PERSON], майстрів [PERSON] та [PERSON] з виходом на адресу [ADDRESS] в присутності мешканців дев'ятого під'їзду склала даний акт про те, що в квартирі [NUMBER] прорвало кесанову трубу 1/2 на з'єднанні перед лічильником холодної води, чим спричинило затоплення нижче розміщених квартир по стояку [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER], [NUMBER]. Дана причина також зазначена і у листі директора ЛКП «Бондарівка» Гуль М.С. №01-17/145 від 15.05.2017. Згідно акту залиття квартири позивача відбулось з вини відповідача [PERSON] У відповідності до складеного фірмою «Домова служба» (м.Львів, виконавець ФОП [PERSON].) кошторису вартості робіт, у зв'язку із зазначеним затопленням позивачу необхідно провести ремонті роботи на загальну суму 9140,00 грн. При цьому, для проведення таких робіт необхідні (рекомендовані) відповідні матеріали на суму 3156,00 грн. Таким чином, загальна суму ремонтних робіт з матеріалами складає 12 296,00 грн. В свою чергу, стороною відповідача, в заперечення вини, обставин залиття, розмірів матеріальної шкоди, представлено висновок експертного будівельно-технічного дослідження №10/11-17я від 04.12.2017, за змістом якого залиття квартир [NUMBER] (8 поверх), [NUMBER] (7 поверх), [NUMBER] (6 поверх), [NUMBER] (5 поверх) та [NUMBER] (4 поверх) можливе внаслідок витоку води через тріснуту каналізаційну муфту із загального стояка в кухні квартири [ADDRESS], між 9-им та 8-им поверхами, що мало місце 30.03.2017; витікання води по стояку не було ліквідоване комісією працівників ЛКП «Бондарівка» 30.03.2017; кесонова труба 1/2, яка відображена в акті, складеному комісією ЛКП «Бондарівка» від 30.03.2017, на час залиття квартири 30.03.2017 знаходилась в доброму стані та була роз'єднана; кошториси вартості робіт від 08.04.2017 та від 13.04.2017, які складені ФОП [PERSON], не відповідають діючим будівельно-технічним вимогам та нормам, а роботи, які включені в кошториси по визначенню вартості робіт від 08.04.2017 та від 13.04.2017 та акт виконаних робіт №166лв17 від 10.07.2017 року, не відповідають роботам, які необхідні для відновлювального ремонту з ліквідації наслідків залиття. Згідно п.17 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.97 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», при перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з'ясувати: - чи було додержано вимоги законодавства при призначенні та проведенні експертизи; - чи не було обставин, які виключали участь експерта у справі; - компетентність експерта і чи не вийшов він за межі своїх повноважень; - достатність поданих експертові об'єктів дослідження; - повноту відповідей на порушені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; - узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; - обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи. Разом із тим суд звертає увагу, що під час проведення такого експертного будівельно-технічного дослідження експерт [PERSON] не був попередженим про кримінальну відповідальність, а зазначені у висновку обставини спростовуються іншими належними та допустимими доказами, які наявні у матеріалах справи, в тому числі дослідженими у судовому засіданні матеріалами фото- та відеофіксації, а також показаннями свідків. Так, допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON], який працює майстром у ЛКП «Бондарівка», показав, що 30.03.2017 він разом із головним інженером прибув на виклик з приводу залиття по [ADDRESS] але мешканці такої попросили зачекати поки вони зберуть воду. З метою припинення великого витоку води було прийнято рішення перекрити водопостачання у всьому будинку. В подальшому, перебуваючи вже в середині квартири [NUMBER], встановили, що вода витікала з розірваної труби, розміщеної під мийкою на кухні, була роз'єднана кесанова труба. Припускає, що дана труба могла мати неякісно з'єднання. При цьому, ствердив, що протікання води з каналізаційної шахти є неможливим, так як попри великий обсяг води стіни у квартирі були сухі, каналізаційна шахта знаходиться у ніші, по цій трубі вода стікає без тиску. Свідок [PERSON], яка працює у ЛКП «Бондарівка», в судовому засіданні показала, що залиття квартир у будинку [ADDRESS] відбулося у четвер 30.03.2017. Оскільки в цей день вівся прийом громадян, на виклик спершу пішли головний інженер і майстер ЛКП «Бондарівка», а вона підійшла пізніше. Особисто бачила залиття, намагалась потрапити у квартиру відповідача, але її не пустили, вона підписала акт про причини залиття, бачила фотокартки, на яких зафіксовано розрив труби. Допитана в судовому засіданні свідок [PERSON], яка є сусідкою сторін по справі, проживає на 6-му поверсі у квартирі [NUMBER], показала, що 30.03.2017 помітила як зі стелі її квартири почала литись вода, а тому вона відразу побігла на 7-ий поверх, до квартири [NUMBER], що знаходиться над її квартирою та в якій проживає відповідачка. Там вона побачила мешканців квартири [NUMBER], які вже збирали воду. Згодом, при спілкуванні з відповідачем остання свою вину у залитті заперечувала, але від інженера ЛКП вона дізналась, що у квартирі відповідача стався прорив труби, який став причиною залиття. Лише допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] показав суду, що у 2008 році монтував відповідачці кухню. 30.03.2017 йому зателефонувала відповідач та повідомила, що зі стіни на кухонні меблі тече вода, а тому їх терміново демонтувати. Приїхавши у квартиру відповідача, побачив, що стіна була вся мокра. Вирізавши оглядове вікно, побачив, що був тріснутий отвір від каналізаційної труби, діаметром 5-7 см., а по стінах шахти текла вода. При цьому вказав, що жодних пошкоджень кесанової труби у квартирі відповідача не було. Проте, суд критично оцінює вказані показання свідка [PERSON], оскільки такі покази викладені непослідовно, невпевнено і не узгоджуються з іншими доказами, дослідженими у справі. Також суд бере до уваги письмові пояснення свідків [PERSON], [PERSON] та [PERSON], однак не може їх вважати допустимими доказами, оскільки при цьому відсутнє приведення свідка до присяги, попередження його про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих показань, перевірка судом того, що текст викладений у таких письмових показаннях свідка/заявах виконаний ними особисто. За наведених обставин висновок експертного будівельно-технічного дослідження №10/11-17я від 04.12.2017, як доказ у справі оцінюється судом критично та не приймається до уваги, оскільки на думку суду через недостатність поданих експертові об'єктів дослідження такий викладений в ймовірній формі та суперечить сукупності досліджених в справі об'єктивних, належних та допустимих доказів. З встановлених судом обставин вбачається, що виток води під час затоплення був значним, що свідчить про те, що прорив труби відбувся саме в квартирі відповідача, а не в каналізаційній шахті, оскільки, труба в каналізаційній шахті є безтисковою. Порушення системи водопостачання, яка є тисковою, було виявлено саме в квартирі відповідача. Такі обставини встановлені судом на підставі даних акту комісії ЛКП «Бондарівка» від 30.03.2017 року, досліджених у судовому засіданні матеріалів фото- та відеофіксації, пояснень свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] Ці докази суд визнає належними, допустимими, достовірними, як для кожного доказу окремо, а також достатніми у взаємному зв'язку у їх сукупності. У відповідності до роз'яснень, які містяться у п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» № 6 від 27.03.1992, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставами відповідальності за завдану шкоду є протиправність дій, завдання шкоди, причинний зв'язок між шкодою та протиправними діями, наявність вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Згідно з ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Обов'язок нести витрати, пов'язані з утриманням належного власнику майна, до яких, зокрема відносяться витрати, що пов'язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей, передбачено Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Правилами користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затвердженими постановою Кабінет Міністрів України №572 від 08.10.1992 р. /із змінами/. Зокрема, пунктом 7 даних Правил передбачено обов'язок власника квартири дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, санітарних норм і правил, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання, не допускати дій, які порушують умови проживання громадян. Таким чином, утримання належного власнику майна, яка знаходиться в межах квартири [ADDRESS] є обов'язком співвласників квартири, зокрема відповідача [PERSON], презумпцію її вини у залитті, що мало місце 30.03.2017 не спростовано, а відтак остання є належним відповідачем, з якої відповідно слід стягнути понесену матеріальну шкоду заподіяну залиттями. Розмір зазначеної позивачем та завданої йому матеріальної шкоди підтверджується наданим ним кошторисом вартості робіт від 13.04.2017, виконаним ФОП [PERSON] При цьому, клопотань щодо призначення експертиз для з'ясування дійсної вартості відновлювального ремонту квартири від учасників процесу не поступало. Враховуючи вищенаведені обставини, суд приходить до висновку, що позов [PERSON] повністю підставний та обґрунтований, ґрунтується на належних та допустимих доказах, а відтак підлягає задоволенню шляхом стягнення з відповідача на його користь 12 696 грн. матеріальної шкоди спричиненої залиттям квартири для відновлювального ремонту приміщень належної йому квартири. Вирішуючи у відповідності до вимог ст.141 ЦПК України питання розподілу судових витрат, з урахуванням результату розгляду справи, на відповідача слід покласти сплачені позивачем при подачі позову до суду документально підтверджені судові витрати, а саме 640 грн. судового збору. На підставі ст. 151 ЖК України, ст.ст.22, 23, 322, 1166, 1167 ЦК України

Outcome: approved