Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-17 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визначити йому додатковий строк терміном два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] року [PERSON] Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] року померла [PERSON] Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на квартиру [ADDRESS]. Він є єдиним спадкоємцем першої черги. Шлюб між померлою [PERSON] та його батьком було розірвано 30 листопада 2006 року. Він зареєстрований за адресою: [ADDRESS], але проживав як з батьком, так і з матір'ю. Окрім цього, разом з матір'ю він доглядав за тіткою - [PERSON], і інколи йому приходилось ночувати за місцем її проживання. На момент смерті [PERSON] в квартирі за місцем її реєстрації інших осіб зареєстровано не було. Смерть його матері була раптовою, померла вона в середньому віці. 10 серпня 2017 року він звернувся до 15-ої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину, однак 04 вересня 2017 року нотаріальною конторою винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій та повідомлено про неможливість у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки ним пропущено шестимісячним строк для прийняття спадщини. Він дуже болісно переніс смерть своєї матері, після похорон не міг усвідомити втрату близької людини, є юридично необізнаним. Окрім цього, через десять днів після смерті матері померла ще одна близька людина для нього - його двоюрідна бабуся - [PERSON] В лютому 2017 році також погіршився стан здоров'я його батька. Будучи у пригніченому емоційному стані він продовжував піклуватись за [PERSON], яка є його тіткою, у якої різко погіршився стан здоров'я, яка на сьогоднішній день прикута до ліжка та не обходиться без сторонньої допомоги, тому він змушений витрачати майже весь час на догляд за нею. Йому тільки 22 роки, і всі події які трапились в 2017 році, дуже впливають на його стан, тому він і пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Також, він вважав, що оскільки він є єдиним сином померлої, то йому не потрібно подавати ніяких заяв, вважав, що спадщина переходить автоматично. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явився, представник позивача [PERSON] - [PERSON] подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просив позов задовольнити. Уповноважений представник відповідача в судове засідання не з'явилася, представник відповідача - [PERSON] подала до суду письмові пояснення, в яких просила слухати справу у відсутність представника Київської міської ради та прийняти рішення на підставі поданих стороною доказів згідно чинного законодавства. Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, про день, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність представника відповідача та представника третьої особи. Згідно ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] народився [INFO] року, батьками якого записані - [PERSON] та [PERSON] (а.с. 5). [INFO] року [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 6). Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За час свого життя, [PERSON] заповіту не склала. За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Статтею 1261 Цивільного кодексу України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. 04 вересня 2017 року [PERSON] звернувся до П'ятнадцятої держаної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва на спадщину за законом. Постановою державного нотаріуса П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Щербенко О.В. від 04 вересня 2017 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на належне спадкове майно після смерті [PERSON], померлої [INFO] року, через пропущений строк встановлений законом для прийняття спадщини (а.с. 11). Згідно ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи, крім померлої матері [PERSON] позивач також має непрацездатного батька - [PERSON] Згідно наданої суду виписки із медичної карти пацієнта № 551/17, виданої Відокремленим структурним підрозділом МЦ ТОВ «Центр лазерної хірургії ока «ВІЗІУМ», [PERSON] має ускладнену незрілу катаракту обох очей (ОС більше ОД), гіпертонічна ангіопатія сітківки (а.с. 12). Крім того, як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, [INFO] року померла [PERSON], яка являється двоюрідною бабусею позивача (а.с. 15). Таким чином, враховуючи, тяжкі обставини, які довелося пережити у зв'язку зі смертю матері позивачу, враховуючи, що позивач також здійснює догляд за своїм похилим батьком, враховуючи, що в 2017 році також померла двоюрідна бабуся позивача, суд приходить до висновку про визнання поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], померлої [INFO] року та визначення останньому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], померлої [INFO] року терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення заяви [PERSON] до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Головне управління юстиції у м. Києві про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного та

Outcome: approved