Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-02 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON] акціонерного товариства «Шахтоуправління «Покровське» (далі за текстом ПАТ «ШУ «Покровське») про визнання недійсними, скасування актів розслідування випадку погіршення стану здоровя за формою Н-5 та зобовязання вчинити певні дії, в обґрунтування якого вказав, що на підставі трудового договору він працював у відповідача в якості гроз дільниці № 3. Під час перебування у трудових відносинах з відповідачем з ним трапилися нещасні випадки на виробництві, а саме: в ніч з 15 на 16 вересня 2015 року та в ніч з 19 на 20 вересня 2015 року. У звязку з чим з 16.09.2015 по 18.09.2015 та з 20.09.2015 по 25.09.2015 він перебував на лікарняному внаслідок гострого отруєння чадним газом, яке сталося під час виконання трудових обовязків на ПАТ «ШУ «Покровське». Про вказані нещасні випадки керівництво шахти було повідомлено в день їх настання. Проте комісії з розслідування випадків погіршення стану його здоровя були призначені наказами підприємства лише 22.09.2015, що є порушенням п.п.2 п.10 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2011 № 1232 (далі Порядок). 17.11.2015 він отримав первісні акти за формою Н-5, які складені з порушенням чинного законодавства та не відповідали дійсним обставинам справи. Зі змісту акту про розслідування випадку погіршення стану здоровя, що стався з ним 16.09.2015 о 09.10 год., вбачається, що в той день він працював у парі з [PERSON], що не відповідає дійсності, оскільки останнього в той день не було взагалі, він працював з невідомим йому чоловіком з дільниці № 3. При виконанні наряду йому стало зле, була нудота, він відчув різкий біль у потилиці на скроні, почалася блювота. Приблизно о 08.20 год. він пішов до підземного медпункту, але він був закритий, оскільки медсестра вивозила на поверхню травмованого шахтаря. Потрапивши о 08.40 год. до поверхневого медичного пункту, медсестра [PERSON] сказала йому помитися та зайти у чистому одязі. Коли він мився, то весь час блював. [PERSON] виміряла у нього артеріальний тиск, який дорівнював 90/60, зробила три уколи в різні частки тіла, а також внесла запис на листку. Після чого повідомила про даний випадок [PERSON], який розпорядився викликати представника профспілки, який повинен був доставити його до Димитровської центральної міської лікарні (далі ЦМЛ). Приблизно через 2 години прийшов [PERSON], який на особистому автомобілі повіз його до Красноармійської центральної районної лікарні. На його прохання відвезти його до Димитровської ЦМЛ, оскільки він мешкає в м.Димитров, [PERSON] відмовився та висадив його на зупинці приміського автовокзалу м.Красноармійськ, звідкі він доїхав до Димитровської ЦМЛ. До приймального покою вказаної лікарні він звернувся о 11.30 год., у кабінеті № 8 поліклініки лікарем Новозенко йому було поставлено попередній діагноз: отруєння чадним газом, тепловий удар. Після отримання результатів аналізу крові, він був госпіталізований на стаціонарне лікування до терапевтичного відділення, де знаходився з 16.09.2015 по 18.09.2015. Увесь цей час йому телефонувала [PERSON] та питала про стан його здоровя. Зі змісту акту розслідування випадку погіршення стану здоровя, що стався з ним 20.09.2015 о 02.10 год., вбачається, що в той день він працював в парі з [PERSON], що відповідає дійсності. Йому знову видали наряд у тому ж місці, де йому стало зле. Він просив [PERSON] відсторонити його від виконання наряду, оскільки йому було ще дуже погано та його передчасно виписали з лікарні. На що [PERSON] сказав, що такі питання вирішує лише [PERSON] У нього знову зявилися блювота, нудота, головокружіння, слабкість та різкі болі. Приблизно о 22.00 год. прийшов [PERSON], якому він сказав, що йому терміново потрібно надати медичну допомогу та викликати швидку допомогу. Після чого приблизно о 01.40 год. 5 прохідників разом з працівниками дільниці ШТ-10 супроводили його до підземного медичного пункту. Медсестра виміряла в нього артеріальний тиск, зробила три уколи в різні частини тіла та внесла відповідний запис до журналу. Після чого разом з прохідниками супроводила його до поверхневого медичного пункту, де були представник профспілки дільниці № 3 [PERSON] та два охоронця шахти. У поверхневому медичному пункті він був приблизно о 02.10 год., де в нього взяли тест на алкоголь та сечові аналізи. Медсестра також виміряла в нього артеріальний тиск, зробила запис до журналу та повідомила про це керівництва підприємства. Він вимагав від медсестри викликати швидку допомогу та ВГРЗ для доставляння його до Димитровської ЦМЛ, проте вона йому в цьому відмовила. Він зателефонував до швидкої допомоги, але йому повідомили, що їх має викликати гірничний майстер, а не він. Після чого медсестра виписала направлення до Димитровської ЦМЛ, куди його на автомобілі повіз [PERSON]. Однак, відїхавши неподалік від шахти, останній попросив його почекати гірничого робочого, який довезе його до лікарні. [PERSON] повернувся до шахти, де вони простояли до 05.00 год. Після чого гірничий робочий довіз його до лікарні. В приймальному покої терапевтичного відділення його оглянув лікар Бреславський, який посварився з медсестрами шахти, які весь час дзвонили і питали про стан здоровя, оскільки він не був доставлений до лікарні ані швидкою допомогою, ані ВГРЗ. Після здачі крові його поклали на стаціонарне лікування до терапевтичного відділення, де він знаходився до 25.09.2015. Акт за формою Н-5 щодо випадку від 20.09.2015 зроблений формально, без дійсного розслідування, оскільки за основу взяті майже всі документи про випадок, який стався 16.09.2015. Представника закладу державної санітарно-епідеміологічної служби згідно з п.11 Порядку до складу комісії було залучено значно пізніше. У порушення п.14 Порядку первинна медична документація за випадок, який стався 20.09.2015, не вивчалася взагалі. При розслідуванні нещасних випадків свідків примушували давати неправдиві пояснення, а посадові особи комісії внесли до актів завідомо неправдиві відомості, скоївши службове підроблення. 20.11.2015 та 30.11.2015 року він звертався зі скаргами до Головного управління Держпраці у Донецькій області, надавши на підтвердження аудіозаписи пояснень свідків [PERSON], [PERSON] та [PERSON], які були записані ним у приватній бесіді. За ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.366 КК України, 07.12.2015 він звернувся із заявою до Красноармійського МВ ГУМВС України в Донецькій області про внесення до ЄДРДР даного факту. У звязку із його зверненнями Головне управління Держпраці у Донецькій області видало відповідачу припис за формою Н-9 № 06.6-03/43 від 09.12.2015 з пропозицією проведення повторного розслідування нещасних випадків. Наказом директора підприємства від 10.12.2015 призначена комісія для проведення повторного розслідування даних випадків. Після утворення комісії для проведення повторного розслідування, всупереч нормам п.11 та п.19 Порядку, він не був письмово проінформований про його права та не був з початку роботи комісії запрошений до співпраці, відповідачем протягом доби йому не були надіслані примірники затверджених актів за формою Н-5 та Н-1, які він отримав лише 26.01.2016 та 30.01.2016. Ознайомившись зі змістом вказаних актів, він вважає, що вони також складені формально, з істотними порушеннями вимог чинного законодавства, вони абсолютно ідентичні первісним актам. Тому, позивач просить суд визнати недійсними та скасувати акти за формою Н-5 розслідування випадків погіршення стану здоровя, що сталися 20.09.2015 о 02.10 год. та 16.09.2015 о 09.10 год., складені 19.12.2015. У судовому засіданні позивач [PERSON] збільшив, а потім уточнив розмір своїх позовних вимог (заява від 01.04.2017, а.с.84 т.1, заява від19.05.2016 а.с.54-55 т.2). У остаточному варіанті, окрім заявлених ним позовних вимог, просив суд також визнати факти настання нещасних випадків, що сталися з ним у відповідача під час виконання трудових обовязків на дільниці № 3 16.09.2015 та 20.09.2015 такими, що повязані з виробництвом, та зобовязати відповідача скласти акти за формою Н-1 та Н-5 стосовно вказаних нещасних випадків, які повязані з виробництвом. Представник позивача [PERSON] підтримав позовні вимоги свого довірителя. Представник відповідача ПАТ «ШУ «Покровське» [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, пояснив, що 17.09.2015, 21.09.2015 і 25.09.2015 у позивача за графіком були вихідні, за лікарняними листами він знаходився на лікуванні з 16.09.2015 по 18.09.2015 та з 20.09.2015 по 25.09.2015, причиною непрацездатності зі слів [PERSON] лікарем підкреслено «невиробничі травми». З цих причин, а також з урахуванням того, що будь-яких виробничих факторів, які могли призвести до погіршення стану здоровя в шахті під час роботи [PERSON], не було, підприємство не мало обовязку створювати комісію з розслідування цього випадку. Після отримання підприємством від Димитровської ЦМЛ 21.09.2015 екстреного повідомлення про звернення потерпілого щодо настання нещасного випадку на виробництві було видано накази від 22.09.2015 про створення комісії з розслідування нещасного випадку, про що [PERSON] 24.09.2015 було направлено повідомлення. У складених актах за формою Н-5, які затверджені 05.11.2015, комісією були зроблені висновки, що підстав для складання актів за формою Н-1 не має через те, що не було зафіксовано шкідливих виробничих факторів, які б могли привести до погіршення стану здоровя позивача. На виконання припису від 09.12.2015 головного управління Держпраці у Донецькій області за наказом підприємства від 10.12.2015 було створено комісію з повторного розслідування нещасних випадків з позивачем, яка прийшла до такого ж висновку, що і при первісному розслідуванні. Позивач не вказує, в чому ж була неповнота розслідування та що саме не зробила комісія при розслідуванні погіршення його стану здоровя. До складу комісії, окрім представників підприємства, увійшли головний санітарний лікар м.Красноармійська, заступник голови профспілки, представник Фонду соціального страхування від нещасних випадків. Не встановивши наявність джерела, від якого позивач на робочому місці міг би отримати погіршення здоровя, комісія з розслідування теоретично не могла ставити питання перед медичними установами про наявність причинного звязку між погіршенням здоровя [PERSON] та не знайденим джерелом негативного впливу. Поряд з [PERSON] працювала велика кількість інших робітників, які б у разі наявності джерела, від якого можливо отримати отруєння, теж неминуче отримали його. Але таких фактів отруєння не було. Тому просить у задоволенні позову відмовити. Представник третьої особи Головного управління Держпраці у Донецькій області [PERSON] підтримав позицію відповідача. Представники третьої особи відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві і професійних захворювань України у м.Красноармійську Донецької області [PERSON] і [PERSON] у судовому засіданні висловилися проти позовних вимог, оскільки позивачем не надано медичного висновку погіршення стану здоровя внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів. З огляду на показники кількості та температури повітря, концентрації СО, СН4 у монтажному хіднику 12 південного конвеєрного штреку блоку № 10, де сталося погіршення стану здоровя позивача, відсутні підстави вважати, що у позивача сталося гостре професійне захворювання (отруєння). Крім того, позивач визнає, що представник закладу санітарно-епідеміологічної служби, а саме: головний державний санітарний лікар м.Красноармійська, м.Димитрова, Красноармійського району, був залучений до роботи комісії розслідування погіршення здоровя позивача та підписав акт за формою Н-5. Згідно гірничої енциклопедії чадний газ, оксид вуглецю, СО утворюється у результаті згорання вуглецю та його зєднань при нестачі повітря. Чадного газу та газу метану, а також будь-яких пожеж і аварій, у місті в шахті, де сталося погіршення стану здоровя позивача 16 та 20 вересня 2015 року, комісією не виявлено. У разі перевищення концентрації СО отруїлися б інші шахтарі, які працювали разом із [PERSON], але цього не сталося. Тому просить суд відмовити у задоволенні позову. Заслухавши учасників процесу, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з таких підстав. Судом встановлено, що [PERSON], [INFO], з 04.07.2011 перебував у трудових відносинах з ПАТ «ШУ «Покровське», працюючи гірником очисного вибою. 05.10.2015 він звільнився з підприємства за власним бажанням. Дані обставини підтверджується записами про роботу з трудової книжки позивача (а.с.11-17 т.1). За результатами повторного розслідування випадку погіршення стану здоровя, що стався 16.09.2015 о 09.10 год. з [PERSON] на ПАТ «ШУ «Покровське», комісією, яка була призначена за наказом від 10.12.2015 № [NUMBER] на підставі припису Н-9 № 06.6-03/43 від 09.12.2015 головного управління Держпраці у Донецькій області, складено акт за формою Н-5, затверджений 19.12.2015 (а.с.28-32, 138-139, 141 т.1). З обставин, за яких стався нещасний випадок, викладених у п.3 [PERSON], вбачається, що 15.09.2015 о 23.20 год. позивач прибув на територію підприємства для роботи у четверту зміну. Після отримання наряду 16.09.2015 о 00.50 год. [PERSON] разом з робітниками дільниці № 3 опустився у шахту і направився до місця виконання наряду монтажного хідника 12 південного конвеєрного штреку блоку № 10, куди прибув о 01.20 год., де приступив до буріння шпурів для установки шильїв. [PERSON] і [PERSON] виконували наряд спочатку розрізу, а [PERSON] і [PERSON] вище на 100 м. Приблизно о 04.00 год. [PERSON] відчув погіршення стану здоровя: нудоту, біль у потилиці та скронях, про що повідомив помічника начальника дільниці [PERSON], якій запропонував позивачу відпочити на свіжій струї повітря. Після відпочинку, вийшовши на 12 південний штрек блоку № 10, [PERSON] знову відчув нездужання. О 08.30 год. виїхав на поверхню шахти, о 09.10 год. звернувся до поверхневого медичного пункту зі скаргами на загальне нездужання, де медична сестра [PERSON] надала позивачу першу медичну допомогу. Зі слів понціра Д.М. стан його здоровя покращився, після чого він покинув територію підприємства та самостійно звернувся до Димитровської ЦМЛ. У період з 16.09.2015 по 18.09.2015 [PERSON] знаходився на стаціонарному лікуванні у терапевтичному відділенні вказаної лікарні. 19.09.2015 був виписаний до роботи (а.с.30 т.1). У п.1 [PERSON] зазначені наслідки нещасного випадку: Тепловий удар? Отруєння чадним газом неявної етіології (а.с.29 т.1). Відповідно до п.6 [PERSON] комісія з розслідування дійшла до висновку, що у даному випадку за період 15-16.09.2015 вплив шкідливих виробничих факторів, що могли привести до погіршення стану здоровя позивача, не зафіксовано, а тому підстав для складання акту про нещасний випадок, повязаний з виробництвом, за формою Н-1 не має (а.с.31 т.1). За результатами повторного розслідування випадку погіршення стану здоровя, що стався 20.09.2015 о 02.10 год. з [PERSON] на ПАТ «ШУ «Покровське», комісією, яка була призначена за наказом від 10.12.2015 № [NUMBER] на підставі припису Н-9 № 06.6-03/43 від 09.12.2015 головного управління Держпраці у Донецькій області, складено акт за формою Н-5, затверджений 19.12.2015 від 09.12.2015 головного управління Держпраці у Донецькій області, складено акт за формою Н-5, затверджений 19.12.2015 (а.с.33-37, 138-139, 219 т.1). З обставин, за яких стався нещасний випадок, викладених у п.3 [PERSON], вбачається, що 19.09.2015 о 18.00 год. позивач прибув на територію підприємства для роботи у третю зміну. Отримавши у нарядній дільниці № 3 наряд на буріння шпурів у монтажному хіднику 12 південної лави блоку № 10, зі слів [PERSON] останній попросив заступника начальника дільниці № 3 [PERSON] замінити йому наряд, так як він відчував себе зле, але [PERSON] його прохання не задовольнив. Після отримання наряду о 19.00 год. [PERSON] разом з працівниками дільниці № 3 опустився у шахту і направився до місця виконання наряду. При переміщенні до робочого місця позивач декілька разів зупинявся, так як відчував себе недобре. До робочого місця [PERSON] у супроводі [PERSON] прибув о 20.20 год. У процесі виконання змінного завдання позивач періодично перепочивав, так як відчував слабкість і нудоту. Про погіршення стану здоровя [PERSON] повідомив гірничого майстра [PERSON] і помічника начальника дільниці № 3 [PERSON] 20.09.2015 о 01.40 год. позивач був супроводжений робітниками дільниці № 3 до підземного медичного пункту. Після надання медичної допомоги хворий був супроводжений до поверхневого медичного пункту, а звідти був доставлений о 04.30 год. у стаціонарне терапевтичне відділення Димитровської ЦМЛ, де знаходився на лікуванні до 25.09.2015 (а.с.35 т.1). У п.1 [PERSON] зазначені наслідки нещасного випадку: Тепловий удар? Отруєння чадним газом неявної етіології (а.с.34 т.1). Відповідно до п.6 [PERSON] комісія з розслідування дійшла до висновку, що у даному випадку за період 19-20.09.2015 вплив шкідливих виробничих факторів, що могли привести до погіршення стану здоровя позивача, не зафіксовано, а тому підстав для складання акту про нещасний випадок, повязаний з виробництвом, за формою Н-1 не має (а.с.36 т.1). Згідно записам у журналі обліку звернень по дільниці «Амбулаторія» поверхневого здравпункту 16.09.2015 о 09.10 год. (запис № 2) до здравпункту звернувся гроз дільниці № 3 [PERSON] зі скаргами на нездужання. 20.09.2015 о 02.10 год. (запис № 1) до здравпункту знов звернувся гроз дільниці № 3 [PERSON] зі скаргами на головокружіння, нудоту та блювоту, під даним записом олівцем зроблена помітка про надання медичним працівником направлення (а.с.165-169 т.1). Згідно записам у журналі обліку звернень до підземного медпункту 20.09.2015 о 01.40 год. (запис № 148) до медпункту звернувся гроз дільниці № 3 [PERSON] зі скаргами на загальне нездужання, головну біль, нудоту, ізжогу, слабкість та блювоту, під даним записом олівцем зроблена помітка про надання медичним працівником направлення (а.с.182-183 т.1). Згідно із епікризом № 6294/1099, листок непрацездатності [PERSON] з 16.09.2015 по 18.09.2015 знаходився на стаціонарному лікуванні у терапевтичному відділенні Димитровської ЦМЛ з діагнозом: гостре отруєння чадним газом легкого ступеню. Тепловий удар 16.09.2015? [PERSON] стравоходу. Із анамнезу захворювання вбачається, що позивач скаржився на загальну слабкість, головну біль, головокружіння, нудоту, вважає себе хворим з 04.00 год. 16.09.2015, коли під час роботи у підземних умовах на шахті, в умовах, зі слів хворого, підвищеної температури навколишнього середовища при відключених вентиляторах зявилися, а потім посилилися вище перелічені явища, однократно була блювота. Близько 08.40 год. звернувся до здравпунту шахти, у направленні до лікарні відмовлено, самостійно звернувся до поліклініки. При лабораторному дослідженні крові позивача встановлена наявність карбоксигемоглобіну 16.09.2015 у кількості 22 %, 17.09.2015 - 15 %, 18.09.2015 - 10 % (а.с.38, 41 т.1). Відповідно до листа головного лікаря Димитровської ЦЛМ від 29.09.2015 [PERSON] поступив до терапевтичного відділення 16.09.2015 о 14.10 год. за направленням сімейного лікаря зі скаргами на загальну слабкість, головокружіння, головну біль, нудоту на фоні низького артеріального тиску (100/60). До місця проживання хворий добрався самостійно, звернувся о поліклініки до сімейного лікаря, котрім, як зазначено вище, був направлений до відділення (а.с.209, 210-211 т.1) Згідно із епікризом № 6374/1113, листком непрацездатності [PERSON] з 20.09.2015 по 25.09.2015 знаходився на стаціонарному лікуванні у терапевтичному відділенні Димитровської ЦМЛ з діагнозом: гостре отруєння чадним газом легкого ступеню. [PERSON] стравоходу. Кіста правої гайморової пазухи. Із анамнезу захворювання вбачається, що позивач скаржився на загальну слабкість, головокружіння, нудоту, стан його здоровя погіршився 20.09.2015 після спуску у шахту. Звернувся до здравпунту шахти, де отримав направлення до лікаря. При лабораторному дослідженні крові позивача встановлена наявність карбоксигемоглобіну 20.09.2015 у кількості 18 %, 21.09.2015 - 16 %, 22.09.2015 - 7 %, 23.09.2015 - 6 %, 24.09.2015 - 6 %, 24.09.2015 - 2 % (а.с.39, 40 т.1). Відповідно до листа головного лікаря Димитровської ЦЛМ від 29.09.2015 [PERSON] 20.09.2015 о 05.00 год. звернувся до приймального відділення ЦЛМ за направленням фельдшера [PERSON] здравпункта ПАТ «ШУ «Покровське» зі скаргами на загальну слабкість, головокружіння, головну біль, нудоту. До лікарні хворий був доставлений приватним транспортом, був оглянутий черговим лікарем та о 06.00 год. госпіталізований до терапевтичного відділення (а.с.207-208 т.1) Відповідно до листів головного лікаря Димитрвської ЦМЛ від 19.01.2016 карбоксигемоглобіну це хімічне зєднання, яке утворюється при взаємодії оксиду вуглецю (чадного газу) з пігментом крові гемоглобіном. Надлишок карбоксигемоглобіну приводить до кисневого голодування, головокружіння, нудоти, блювоти, а у тяжких випадках - смерті. Карбоксигемоглобіну штучно руйнується медичним шляхом, період напіврозпаду 4-6 годин. Оксид вуглецю виникає при неповному згоранні вуглеводородів, дерева, камяного вугілля і інших горючих матеріалів. Оксид вуглецю утримується у вихлопних газах автомобілів, у газах, що виникають при неповному згорання горючих матеріалів у несправних печах, на кухнях, у великій кількості виникає при пожежах, вибухах. Діагноз [PERSON] «Тепловий удар» зазначений під питанням, оскільки на момент огляду не підтверджувався симптоматикою. Захворювання поліп стравоходу і кіста правої гайморової пазухи з отруєнням позивача чадним газом звязку не мають. У графі лікарняних листів «причина непрацездатності» підкреслено «невиробнича травма» через відсутність документів на підтвердження факту травми на виробництві (а.с.46, 48 т.1). Також відповідно до листа головного лікаря Димитрвської ЦМЛ від 26.10.2015 вказаним медичним закладом 16.09.2015 та 21.09.2015 були направлені екстрені повідомлення на адресу ПАТ «ШУ «Покровське» про звернення потерпілого [PERSON] з посиланням на нещасний випадок на виробництві з використанням факсимільного звязку, які були отримані нарочним заступником директора вказаного підприємства [PERSON] (а.с.85, 90, 153 т.1). Екстрене повідомлення від 16.09.2015 отримано відповідачем 21.09.2015, про що свідчить вхідний номер реєстрації цього повідомлення у ПАТ «ШУ «Покровське» 3-2148/1 від 21.09.2015 (а.с.90 т.1). У звязку з отриманням даних повідомлень відповідачем було виготовлено накази від 22.09.2015 за № 2202ТБ та за № 2203ТБ про створення комісій по розслідуванню нещасних випадків з [PERSON], за наслідками роботи якої було складено акти за формою Н-5 невиробничого характеру, затверджені 05.11.2015 (а.с.18-22, 23-27, 91, 157 т.1). Своїми листами від 17.09.2015 за № 138 та від 22.09.2015 за № 139 відповідач повідомив позивача про призначення комісії з розслідування нещасних випадків, що сталися з позивачем, про право позивача або його представника приймати участь у засіданнях цієї комісії (а.с.92 т.1). У судовому засіданні представник позивача пояснив, що лист за № 138 помилково датований 17.09.2015, фактично він був відправлений згідно описку рекомендованих поштових відправлень по шахті 24.06.2015 (а.с.93 т.1). Головне управління Держпраці у Донецькій області своїм листом від 11.12.2015 повідомляє [PERSON] на його звернення від 20.11.2015 та 30.11.2015 про те, що директору ПАТ «ШУ «Покровське» виданий припис за формою Н-9 № 06.6-03/43 від 09.12.2015 з пропозицією проведення повторного розслідування нещасних випадків, та те, що наказом по шахті від 10.12.2015 призначена відповідна комісія (а.с.86 т.1). Відповідно до наряду-путівки від 15.09.2015 року, виданого на роботу у третю зміну, зміст газу метану, стан вентиляційних споруд, заслонів, наявність засобів пилупригничування та інших засобів захисту та безпеки були в нормі, що також підтверджується витягом з журналу замірів концентрації газу на шахті (а.с.103-106, 143 т.1). Відповідно до наряду-путівки на виконання робіт гірничого майстра від 15.09.2015 року, виданого на роботу у четверту зміну, зміст газу метану, стан засобів захисту та безпеки були в нормі (а.с.119-124 т.1). Відповідно до наряду-путівки гірничого майстра дільниці ВТБ, нарядів-путівки на виконання робіт гірничого майстра підприємства від 19.09.2015 року, виданого на роботу у першу та третю зміни дільниці ВТБ, ГКР-2, № 3 зміст газу метану, стан засобів захисту та безпеки були в нормі (а.с.184-187, 193-196, 202-205 т.1). Згідно акту перевірки стану провітрювання і виробничої санітарії у підготовчому забої монтажного ходку 12 південної лави блоку № 10 від 16.09.2015, затвердженому головним інженером шахти, вказаний забій забезпечений розрахунковою кількістю повітря, а саме: до призабійного простору надходить Qф=297 м2/хв. свіжого повітря при розрахунковому Qф=275 м2/хв., швидкість повітря у 20м від груди вибою склала V=0,28 м/сек, температура повітря склала 24,8 градусів, відносна вологість повітря становила W=74%, концентрація СО 0,0 %, СН4 0,0 % (а.с.89 т.1). Відповідно до виписки з вентиляційного журналу (форма № 2) за фактичними замірами у монтажному ходку 12 південної лави блоку № 10 20.09.2015, акту перевірки стану провітрювання і виробничої санітарії у підготовчому забої монтажного ходку 12 південної лави блоку № 10 від 20.09.2015, затвердженому головним інженером шахти, швидкість повітряної струї склала V=0,28 м/сек, температура повітря - 24,6 градусів, відносна вологість повітря - W=74% до призабійного простору надходить Qф=300 м2/хв. свіжого повітря при розрахунковому Qф=275 м2/хв., концентрація СО 0,0 %, СН4 0,4 %, СО2 0,00% (а.с.142, 154 т.1). В останнє перед погіршенням здоровя позивача у шахті він проходив профілактичний огляд 25.12.2014, стан його здоровя задовільний (а.с.102, 164 т.1). Допитаний у суді свідок [PERSON] суду пояснив, що у вересні 2015 року він працював на одній дільниці у ПАТ «ШУ «Покровське» з [PERSON] Зі слів гірничого майстра йому відомо, що наприкінці зміни (памятає, що це була не перша зміна) [PERSON] вивели «на гора» через те, що той отруївся чадним газом. Після цього його викликали до відділу охорони праці, де він писав пояснювальну про те, що отримав з [PERSON] наряд на монтажний хідник 12 південної лави блоку 10, де [PERSON] було видано такий же наряд, з ким, він не памятає. Вони працювали на відстані один від одного. Після цього випадку [PERSON] попав у лікарню. По виходу позивача з лікарні він знову працював з [PERSON] в шахті у 12 південній лаві, виконуючи наряд по бурінню шильїв. [PERSON] бурив, потім кинув перфоратор і пішов. Всі інші продовжували роботу. Він бачив, що [PERSON] сидів біля труб. Від гірничого майстра йому стало відомо, що [PERSON] видали «на гора». На монтажному хіднику 12 південної лави було тепло, він працював без футболки. Вентиляція працювала. Скарг від [PERSON]М. та інших він не чув. Працювали всі в одних умовах, позаштатних ситуацій не було. Допитаний у суді свідок [PERSON] суду пояснив, що приблизно у 2013-2015 роках він працював гроз на дільниці № 3 ПАТ «ШУ «Покровське» разом із [PERSON], який також працював гроз. Точної дати він вже не памятає, у нарядній дільниці № 3 на третій зміні, яка розпочинається з 18.00 год., коли заступник начальника дільниці роздавав наряди, він чув, як [PERSON] скаржився заступнику начальника на погане почуття. На скарги [PERSON] ніхто не відреагував. Вони спустилися в шахту, йому та [PERSON] було надано наряд по бурінню для установки шильїв у монтажному ходнику. Зовнішніх ознаків поганого почуття на [PERSON] він не бачив. В середині зміни [PERSON] пішов «на гора». Від гірничого майстра він дізнався, що [PERSON] покинув роботу через погане почуття. Для буріння видавався переносний пневмо перфоратор, який працював за рахунок повітря. У той день працюючого транспорту, зокрема дизелевозу, поряд не було. Комбайн у забої не працював. Виробка була вже пройдена. Також не було ніяких пожеж. Окрім [PERSON], нікому погано не становилося. Він почував себе нормально, був одягнений у спецформу, а тому не було жарко. Коли жарко, він працює у трусах. Зі слів [PERSON] йому відомо, що той до цього випадку лежав у лікарні, у звязку з чим, йому невідомо. Чи працював він разом з позивачем до цього випадку, він не памятає. Свідок [PERSON] суду пояснив, що з середини серпня до кінця вересня 2015 року він працював у 2, 3, 4 зміни на дільниці № 3 ПАТ «ШУ «Покровське», де постійно отримував наряд у монтажний хідник бурити перфораторами шпури для установки шильїв. Саме у цей період він декілька разів зіткався з позивачем. У парі з ним він не працював, але вони здійснювали роботи на відстані декількох метрів один від одного. Точну дату він вже не памятає, вона зазначена у пояснювальній, яку він писав працівникам з охорони праці, погоджується, що це було 19.09.2015 у третю зміну, отримавши наряд на буріння у монтажному хіднику, з ними у той день працював [PERSON], який через деякий час покинув місце роботи. У той день він не від кого не чув, у тому числі і від [PERSON], скарг на стан свого здоровя, він не бачив, щоб комусь було погано, ніхто не падав, на руках нікого не виносили. Йому та напарнику також не було зле. Він працював у трусах, температура була у проходці вище, ніж в інших виробітках, до 30 градусів, а там, де була свіжа струя повітря, люди працювали у спецодязі. Чи працював у той день [PERSON], він не памятає. Дизелевоз у їх зміну не приїжджав, возгорань, задимлень і пожеж ніяких не було, як і будь-яких позаштатних ситуацій. Через декілька днів на наряді від [PERSON] він дізнався, що той був на лікарняному у звязку з тим, що йому стало погано в шахті. Інструктаж по техніці безпеки постійно проводить той, хто веде наряд. Заміри газу здійснюються не менше двох разів на зміну, у той період роботи не було розмов, що не можна було працювати на місці виконання наряду, ніякої паніки не існувало. Якщо б щось сталося, постраждали б й інші працівники. Він не може стверджувати, чи зупинялися на протязі зміни в ніч на 16.09.2015 та на 20.09.2015 вентилятори місцевого провітрювання. Якщо б таке було, то не більше ніж, як на пять хвилин. Що писати у пояснювальній, йому ніхто не підказував, не диктував, зразків не надавав та не заставляв. Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона працює медсестрою у поверхневому здравпункті дільниці «Амбулаторія» ПАТ «ШУ «Покровське». 16.09.2015 після 09.00 год. [PERSON] звернувся за медичною допомогою до амбулаторії. Оскільки він виїхав з шахти у брудному одязі, на її пропозицію останній сказав, що помиється у бані сам, його ніхто не супроводжував. Повернувшись з бані, позивач поскаржився на слабкість, головокружіння, нудоту. Вона виміряла артеріальний тиск позивача, він був понижений, зробила уколи та подзвонила профоргу [PERSON] дільниці № 3, де працював [PERSON], щоб позивача супроводили додому. У журналі обліку звернень нею був зроблений відповідний запис. Направлення до лікарні вона позивачу не виписувала, оскільки той відпрацював зміну і сказав, що почуває себе краще. У її зміну більше ніхто не звертався з симптоматикою, аналогічною [PERSON] На її дзвінок [PERSON] повідомив, що він знаходиться у терапевтичному відділенні Димитровської ЦЛМ, про що вона повідомила [PERSON] і начальника дільниці «Амбулаторія». Свідок [PERSON] суду пояснила, що вона працює медсестрою у поверхневому здравпункті дільниці «Амбулаторія» ПАТ «ШУ «Покровське». 20.09.2015 приблизно 02.00 год. фельдшер Крнієнко супроводила [PERSON] з підземного до поверхневого медпункту шахти. [PERSON] скаржився на головокружіння, нудоту, блювоту. Блювоти на поверхні у медпункті у нього не було. Артеріальний тиск позивача був у межах норми. Вона зробила йому укол, тест на наркотики, результат був негативний, і занесла про це записи у відповідний журнал. Нею було видано направлення до лікарні за місцем проживання позивача з зазначенням його скарг. Про звернення [PERSON] до амбулаторії шахти вона рапортом повідомила начальника служби охорони праці [PERSON] ВГРЗ не викликалося, оскільки для цього не було показань. За інформацією ПАТ «ШУ «Покровське» від 27.07.2016 працівники дільниці № 3 та ГКР-2, а саме: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], котрі протягом 15 і 16 та 19 і 20 вересня 2015 року зверталися до здравпункту підприємства, після таки звернень не були відсутні на роботі з причини непрацездатності, листки непрацездатності за період 15-19 та 19-23 вересня 2015 року від цих працівників до підприємства не надходили. Машиніст гірничих виймальних машин дільниці № 3 [PERSON] був непрацездатний з 16 по 26 вересня 2015 року через виробничу травму, яка сталося з ним 16.09.2015 у 6 південній лаві блоку 10 з причини випадіння куска породи із кровлі виробітки, в наслідок чого були складені акти за формою Н-5 та Н-1 (а.с.99-103 т.2). Наряд-путівки гірничих майстрів дільниці № 3, книги нарядів по дільниці № 3 за 15 та 16 вересня 2015 року, а також подорожні листки по дільницям «Шахтний транспорт» на ведення доставочних робіт за 15, 16, 19 та 20 вересня 2015 року не збереглися (а.с.95, 96 т.2). Згідно акту № 531 за формою НТ про нещасний випадок невиробничого характеру, затвердженому 11.09.2015, [PERSON] 29.08.215 о 09.20 год. при пересуванні на велосипеді не впорався з управлінням і впав. При падінні вдарився головою об арматуру. За медичною допомогою звернувся до Димитровської ЦЛМ 29.08.2015 о 10.20 год., де йому було поставлено діагноз: забиття, подряпина тім'яної частини голови (а.с.97-98 т.2). За висновком комісійної судово-медичного експертизи № 184 від 08.09.2016 (експертиза закінчена 29.09.2016), проведеної за матеріалами кримінального провадження № 12015050410002704 за фактом погіршення тану здоровя [PERSON], у останнього по подіям 16.09.2015 встановлено у крові 22% карбоксигемоглобіну та 20.09.2015 18% карбоксигемоглобіну, легкий ступень гострого отруєння чадним газом, що відповідає легким тілесним ушкодженням. Причиною виникнення карбоксигемоглобіну у крові [PERSON] могли бути: паління тютюнових виробів, знаходження на робочому місці чи поряд з механізмами з двигунами внутрішнього згорання при відсутності ефективної вентиляції, в осередку пожежі з задимленням, обігрів опалювальними приладами з відкритими нагрівальними елементами та інше. Конкретно джерело окису вуглецю, внаслідок чого у крові позивача виявлено карбоксигемоглобін, встановити неможливо. У звязку з відсутністю дослідження крові на наявність карбоксигемоглобіну перед спуском до шахти 15.09.2015 та 19.09.2015 встановити його наявність у крові перед спуском в шахту неможливо. Тепловий удар, зазвичай, виникає при неконтрольованому підвищенні температури навколишнього повітря в зоні робочого місця (роботи приладів та механізмів з виділенням тепла та відсутністю достатньої вентиляції). Аналіз наданої медичної документації дає можливість вказати, що будь-яких обєктивних даних про наявність у [PERSON] «теплового удару» не встановлено. Встановлені діагнози: гостре отруєння чадним газом легкого ступеню 16.09.2015 та 20.09.2015, свідчать про потрапляння до організму шкідливої речовини чадного газу (окису вуглецю), а не про конкретне місце знаходження джерела шкідливого впливу. Шкідливе джерело (чадний газ) за умови знаходження в зоні роботи декількох людей діє токсично на всіх присутніх, токсична дія чадного газу не буває вибірковою, але чутливість до нього індивідуальна і залежить від особливостей конкретного організму. Випадки погіршення здоровя [PERSON] 16.09.2015 та 20.09.2015 могли бути і наслідком шкідливого впливу на організм позивача факторів зовнішнього середовища, які не знаходяться в шахті, а саме: куріння, вдихання вихлопних газів автомобіля, вдихання диму від багаття та інші причини. Випадок погіршення здоровя [PERSON] 20.09.2015 не міг бути наслідком незавершеного лікування випадку гострого отруєння чадним газом легкого ступеню з погіршенням стану здоровя 16.09.2015, тому що під час лікування з 16.09.2015 по 18.09.2015 зміст [PERSON] знизився з 22% до 12 %, а 20.09.2015 [PERSON] у крові хворого знов був 18%. У осіб, які палять, вміст [PERSON] у крові може підійматися до 15-20% без ознак гострого отруєння (а.с.129-135 т.2). За висновком комісійної судово-медичного експертизи № 98 від 25.08.2016 (експертиза закінчена 25.04.2017), проведеної у даній цивільній справі, згідно представленого акту № 531 про нещасний випадок невиробничого характеру ПАТ «ШУ «Покровське» на імя [PERSON] від 11.09.2015, з якого вбачається, що після травмування у побуті внаслідок падіння з велосипеду 29.08.2015 о 09.20 год. в лікувальній установі йому було встановлено діагноз: забій, садно тімяної частини голови, вирішити питання щодо причинного звязку можливого погіршення стану здоровя [PERSON] з відповідною симптоматикою (слабкість, нудота, головна біль) 16.09.2015 та 0.09.2015 після отримання ушкоджень в ділянці голови 29.08.2015 не є можливим через ненадання медичних документів, які містять повноцінну та вичерпну інформацію щодо перебігу цієї травми, а також можливі консультації вузьких спеціалістів (у тому числі невролога, нейрохірурга). Згідно наданих медичних документів Димитровської ЦЛМ при лабораторному дослідженні крові позивача встановлена наявність карбоксигемоглобіну 16.09.2015 у кількості 22 %, 17.09.2015 - 15 %, 18.09.2015 - 12 %, 20.09.2015 - 18 %, 21.09.2015 - 16 % , 22.09.2015 - 7 %, 23.09.2015 - 6 %, 24.09.2015 - 2 %. Таким чином, незадовго до надходження до лікувальної установи 16.09.2015 та 20.09.2015 на організм [PERSON] вплинув хімічний фактор, а саме: окид вуглецю в повітрі навколишнього середовища, яким він дихав. Згідно наукової літератури окис вуглецю, навіть, у максимальній концентрації (близько 120мг/м3), що реєструється у великих місцях в години пік, не погіршує показники функції зовнішнього дихання як у здорових, так і у хворих, навіть, хворих на бронхіальну астму. Частка окису вуглецю в тютюновому димі становить 2-6 %, і концентрація його у повітрі, яким дихає курець (котрим є позивач), досягає 516 мг/м3. Тому у крові курця концентрація карбоксигемоглобіну становить 2-15 , у а тих, хто не палить, - близько 1%. Також згідно з літературними даними фізіологічна норма карбоксигемоглобіну становить 0,2-0,5 %, проте у даний час у мешканців великих міст кількість його досягає 1-2%, а іноді у тих, хто не палить, 4-5 %. Комісія не може достовірно вважати наявність виявленого у лікувальній установі карбоксигемоглобіну у крові [PERSON] 16.09.2015 у кількості 22% та 20.09.2015 у кількості 18 % результатом отруєння саме після виконання ним робіт в шахті 16.09.2015 та 20.09.2015 у монтажному ходку, зазначеному в матеріалах справи. Враховуючи динаміку концентрації карбоксигемоглобіну в крові [PERSON], зазначену вище, а також той факт, що карбоксигемоглобін є не стійким хімічним зєднанням, особливо на фоні відповідного лікування, комісія вважає, що погіршення тану здоровя [PERSON] 20.09.2015 з відповідною клінічною симптоматикою не могло бути наслідком незакінченого та неповноцінного лікування випадку погіршення здоровя, який відбувся 16.09.2015, а є прямим наслідком повторного впливу повітря з вмістом підвищеної кількості оксиду вуглецю, встановлення обставин впливу та джерел якого не входить до компетенції судово-медичної експертизи (а.с.143-149 т.2). За змiстом ст.ст.3, 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи iнтересiв. Здiйснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та iнтереси фiзичних осiб, права та iнтереси юридичних осiб, державнi та суспiльнi iнтереси у спосiб, визначений законами України. Згідно за ст.153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці. Власник або уповноважений ним орган повинен впроваджувати сучасні засоби техніки безпеки, які запобігають виробничому травматизмові, і забезпечувати санітарно-гігієнічні умови, що запобігають виникненню професійних захворювань працівників. Відповідно до ст.14 Закону України «Про загальнообовязкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» нещасним випадком визнається обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обовязків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоровю або настала смерть. За приписами п.7 Порядку проведення розслiдування та облiку нещасних випадкiв, професiйних захворювань i аварiй на виробництвi, затвердженого постановою Кабiнету Мiнiстрiв України № 1232 вiд 30.11.2011, (далі за текстом Порядок) розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків. До гострого професійного отруєння належить захворювання, що виникло після однократного впливу на працівника шкідливої речовини (речовин). До гострого професійного захворювання належить захворювання, що виникло після однократного (протягом не більш як однієї робочої зміни) впливу шкідливих факторів фізичного, біологічного та хімічного характеру. Відповідно до п.9 Порядку лікувально-профілактичний заклад повинен передати протягом доби з використанням засобів зв'язку та на паперовому носії екстрене повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок на виробництві. Вiдповiдно до положень ст.171 КЗпП України, ст.22 Закону України «Про охорону працi», п.п.10, 11 Порядку, роботодавець повинен органiзовувати розслiдування нещасного випадку, для чого зобовязаний негайно своїм наказом утворити комiсiю з розслiдування нещасного випадку. У разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) до складу комісії також входить представник закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством. Зазначена комiсiя зобовязана зясувати обставини i причини нещасного випадку, визначити, чи повязаний цей випадок з виробництвом, та скласти акт розслiдування нещасного випадку за вiдповiдною формою. Згідно із ст.22 Закону України «Про охорону працi», п.34 Порядку посадова особа органу\~Держпраці\~в разі відмови роботодавця скласти або затвердити акт за формою Н-5 або Н-1 чи незгоди потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, із змістом зазначеного акта, надходження скарги або незгоди з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку має право видавати обов'язкові для виконання роботодавцем приписи за формою Н-9 згідно з додатком 10 щодо необхідності проведення повторного розслідування нещасного випадку. Встановлено, що через погіршення стану здоровя позивача, що сталося з ним в ніч з 15 на 16 вересня 2015 року та з 19 на 20 вересня 2015 року під час виконання ним трудових обовязків на підприємстві відповідача, [PERSON] було госпіталізовано до медичного закладу на термін понад один день, де йому було встановлено діагноз - отруєння чадним газом. За результатами проведеного розслідування вказаних нещасних випадків підприємством були складені акти за формою Н-5, затверджені 05.11.2015, з якими потерпілий не погодився, у звязку з чим орган Держпраці видав припис щодо необхідності проведення повторного розслідування нещасного випадку. За результатом повторного розслідування відповідачем знову складені акти за формою Н-5, затверджені 19.12.2015. Саме ці акти є предметом оскарження позивача. Комісія не знайшла підстав для складання актів про нещасні випадки, повязані з виробництвом за формою Н-1, оскільки впливу шкідливих виробничих факторів, що могли привести до погіршення стану здоровя позивача, не зафіксовано. Вирішуючи даний спір, суд виходить з вимог п.15 Порядку, яким передбачені обставини, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1. Так, відповідно до підпункту 18 пункта 15 Порядку до таких обставин віднесено раптове погіршення стану здоров'я потерпілого або його смерті під час виконання трудових (посадових) обов'язків внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів та/або факторів важкості чи напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або якщо потерпілий не пройшов обов'язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку. Комісією встановлено, що погіршення стану здоровя позивача сталося у монтажному хіднику 12 південного конвеєрного штреку блоку № 10 (у першому випадку) та у монтажному хіднику 12 південної лави блоку № 10 (у другому випадку). Досліджені комісією за участю представника закладу державної санітарно-епідеміологічної служби показники кількості, швидкості надходження, температури, вологості повітря, концентрації газів у місцях, де сталося погіршення стану здоровя позивача, відповідають прийнятим нормам стану провітрювання і виробничої санітарії. Також не зафіксовано у ці дні на підприємстві будь-яких возгорань, задимлень, пожеж, аварійних чи інших позаштатних ситуацій, перебування поряд з механізмами з двигунами внутрішнього згорання, які б могли бути джерелом шкідливого впливу на організм [PERSON] окису вуглецю (чадного газу). Дані обставини знайшли своє підтвердження у суді. За обома висновками комплексних судово-медичних експертиз експертна комісія прийшла до висновку, що погіршення стану здоровя позивача 20.09.2015 з відповідною клінічною симптоматикою не могло бути наслідком незакінченого та неповноцінного лікування випадку погіршення здоровя, який відбувся з позивачем 16.09.2015, а є прямим наслідком повторного впливу повітря з вмістом підвищеної кількості оксиду вуглецю. При цьому суд зауважує, що позивач став скаржитися на стан свого здоровя 19.09.2015 вже у нарядній, ще не спустившись у шахту до монтажного хідника, де на думку позивача на нього було здійснено вплив шкідливих виробничих факторів. Наявність теплового удару у позивача судово-медичною експертною комісією виключається. Також дана комісія не може достовірно вважати наявність виявленого в крові позивача карбоксигемоглобіну результатом отруєння [PERSON] саме після виконання ним робіт в шахті 16.09.2015 та 20.09.2015. Аналіз вищенаведених доказів, приведені доводи та те, що раптове погіршення стану здоров'я потерпілого під час виконання трудових обов'язків внаслідок впливу небезпечних чи шкідливих виробничих факторів не підтверджено медичним висновком, дають суду підстави вважати висновки комісії з розслідування випадків погіршення стану здоровя позивача, що сталися 16.09.2015 та 20.09.2015, викладені в актах за формою Н-5, затверджених 19.12.2015, такими, що відповідають обставинам справи і нормам закону, а тому підстав для їх скасування суд не находить. На підставі ч.1 ст.3 Конституції України, ст.ст.153, 171 КЗпП України, Закону України «Про охорону праці», Закону України «Про загальнообовязкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», Порядку проведення розслiдування та облiку нещасних випадкiв, професiйних захворювань i аварiй на виробництвi, затвердженого постановою Кабiнету Мiнiстрiв України № 1232 вiд 30.11.2011,

Outcome: dismissed