Jurisdiction: civil
Date: 2015-10-11 00:00:00

\~ Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватне підприємство «Бокуд» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої пошкодженням та залиттям квартири, та просив стягнути з [PERSON] 7 969,16 грн. у відшкодування матеріальної шкоди, 2000 грн. у відшкодування моральної шкоди та судові витрати, мотивуючи свої вимоги тим, що він є власником квартири № 5 (8) у будинку №8 по вул. Гладкова в м. Вінниці. Поверхом нижче, у квартирі [ADDRESS] проживає відповідач [PERSON] 05 листопада 2014 року трапилось залиття стелі від системи центрального опалення (в даному будинку подача теплоносія в стояки верхня - по горищу) у квартирі [ADDRESS]. Комісійним актом ПП «Бокуд» від 19.12.2004 року встановлено факт того, що причиною залиття квартири №8 стало грубе порушення вимог проекту по монтажу системи автономного опалення мешканцями квартири №4, а саме трубопровід подачі теплоносія (стояк) на батарею був відрізаний та заглушений у даній квартирі, що унеможливило циркуляцію теплоносія по трубопроводу над квартирою №8. При відсутності циркуляції теплоносія, трубопровід на горищі даного будинку розмерзся, що і привело до затоплення квартири №8. Внаслідок залиття квартира [ADDRESS] потребує поточного ремонту. Згідно з висновком № 177 за результатами проведення будівельно-технічного експертного дослідження від 29.04.2015 р., складеним TOB «Подільський центр судових експертиз», вартість ремонтно-будівельних робіт, будівельних матеріалів, машин та механізмів, які необхідно здійснити та використати при відновленні опорядження стель кімнати №2 та кімнати №3 у квартирі №8 житлового будинку №8 по вул. Гладкова в м. Вінниця становить 7 169,16 грн. Крім того, за проведення будівельно-технічного експертного дослідження позивачем було сплачено 800 грн. Не зважаючи на неодноразові звернення відповідач жодних заходів для усунення пошкоджень не зробила, відмовляючись відшкодовувати завдані збитки. Крім цього, через неправомірні дії відповідача позивачу завдано моральної шкоди, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження двох кімнат квартири, неможливості нормального користування ними, порушення звичного способу життя та використання квартири за її призначенням, необхідності докладати додаткові зусилля для нормалізації життя. Завдану моральну шкоду, позивач оцінює у 2000 грн. Зазначені обставини стали підставою для звернення до суду з даним позовом. У судовому засіданні представник позивача позов підтримав повністю з підстав, викладених у позовній заяві, дав пояснення аналогічні викладеним в позові та просив його задовольнити. \~ Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не зявилася, будучи належним чином повідомленою про день, час та місце розгляду справи, що підтверджується оголошенням у газеті «Вінниччина», від 02 жовтня 2015 року, а тому суд вважає за необхідне провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України, оскільки представник позивача не заперечував проти такого порядку розгляду справи. Представник третьої особи ПП «Бокуд» у судовому засіданні позов [PERSON] підтримала у повному обсязі та просила його задовольнити, оскільки залиття квартири [ADDRESS] сталося саме з вини відповідача [PERSON] Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, оцінивши докази у їх сукупності, суд вважає, що позов частково обґрунтований та підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; згідно ч. 1 ст. 61 ЦПК України, обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири № 5 (8) у будинку №8 по вул. Гладкова в м. Вінниці на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого приватним нотаріусом Вінницького міського нотаріального округу [PERSON] 21.08.2006 року за реєстровим №3865 та реєстраційним посвідченням, виданим КП «ВООБТІ» від 14.09.2006 року. Як вбачається з матеріалів справи, 05.11.2014 року комісія ПП «Бокуд» у складі майстрів, власника квартири № 5 (8) у будинку №8 по вул. Гладкова в м. Вінниці склали Акт про те, що 04 листопада 2014 року трапилось залиття стелі від системи центрального опалення (в даному будинку подача теплоносія в стояки верхня - по горищу) у квартирі [ADDRESS]. Комісійним актом від 19.12.2014 року, складеним у складі головного інженера ПП «Бокуд» та майстра встановлено факт того, що причиною залиття квартири №8 стало грубе порушення вимог проекту по монтажу системи автономного опалення мешканцями квартири №4, а саме трубопровід подачі теплоносія (стояк) на батарею був відрізаний та заглушений у даній квартирі, що унеможливило циркуляцію теплоносія по трубопроводу над квартирою №8. При відсутності циркуляції теплоносія, трубопровід на горищі даного будинку розмерзся, що і привело до затоплення квартири №8. Таким чином, між сторонами у справі мають місце позадоговірні (деліктні) правовідносини (зобовязання), що виникають із завдання шкоди позивачеві [PERSON] відповідачем [PERSON] Згідно висновку від 31.10.2011 року № 1075 будівельно-технічного експертного дослідження, проведеного Подільським центром судових експертиз відповідно до ухвали Ленінського районного суду м. Вінниці від 08.09.2011 року, розмір матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири № 56 житлового будинку №58 по вул. Космонавтів в м. Вінниці з урахування ПДВ становить 8684,50 грн. Згідно висновку № 177 за результатами проведення будівельно-технічного експертного дослідження від 29.04.2015 року, вартість ремонтно-будівельних робіт, будівельних матеріалів, машин та механізмів, які необхідно здійснити та використати при відновленні опорядження стель кімнати №2 та кімнати №3 у квартирі №8 житлового будинку №8 по вул. Гладкова в м. Вінниця становить 7 169,16 грн. Крім того, за проведення будівельно-технічного експертного дослідження [PERSON] було сплачено 800 грн., що підтверджується відповідною квитанцією, копія якої міститься в матеріалах справи. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною 4 ст. 319 ЦК України визначено, що власність зобов'язує. Пунктом 18 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, на власників квартир покладено обов'язок забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. При наявності несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Як роз'яснено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. У статті 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене ст. 22 ЦК України. Так, ст. 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). За таких обставин, враховуючи те, що спричинена [PERSON] залиттям квартири шкода є наслідком неналежного ставлення [PERSON] до вимог проекту по монтажу системи автономного опалення розташованої у квартирі [ADDRESS], тобто внаслідок її неправомірної дії, суд приходить до переконання, що саме відповідач [PERSON] повинна відшкодувати [PERSON] шкоду, що була завдана залиттям квартири [ADDRESS] у розмірі 7 169,16 грн., тобто позовні вимоги в частині відшкодування матеріальної шкоди підлягають задоволенню у повному обсязі. Разом з тим, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди у розмірі 2000 грн. підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно ч.1 ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (ч. 2 ст. 23 ЦК України). Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих завязків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків. Таким чином, виходячи із засад розумності та справедливості, суд вважає за необхідне відшкодувати [PERSON] моральну шкоду у розмірі 1000 гривень, що є обґрунтованою компенсацією за вимушене проживання позивача та його сімї у квартирі, яка перебуває у неналежному санітарному стані, зміну ними звичайного способу життя, що в свою чергу є негативними явищами. Питання розподілу судових витрат суд вирішує у відповідності до положень ст. 88 ЦПК України. Визначаючи розмір судових витрат на правову допомогу, які підлягають відшкодуванню, суд враховує положення постанови Кабінету Міністрів України № 590 від 27.04.2006 року «Про граничні розміри компенсації витрат, повязаних з розглядом судових справ та порядок їх компенсації за рахунок держави». Згідно вказаного нормативно-правового акту, якщо компенсація витрат, повязаних з правовою допомогою стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, сплачується іншою стороною, вона не повинна перевищувати суму, що обчислюється виходячи з того, що зазначеній особі виплачується 40 % розміру мінімальної заробітної плати за годину її роботи. Згідно договору про надання юридичних послуг від 17.06.2015 року, адвокатом [PERSON] отримано від [PERSON] гонорар у розмірі 2 000 грн. Згідно ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, а відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 79 ЦПК України до судових витрат серед іншого належать і витрати на правову допомогу. За таких обставин, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 2000 грн. витрат на правову допомогу. Крім того, суд вважає за необхідне стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 487,20 грн. судового збору, 800,00 грн. витрат за проведення судової експертизи та 180,00 грн. витрат за розміщення оголошення у пресі. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved