Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області про визнання додаткового строку на прийняття спадщини. В обґрунтування позову позивач посилається на те, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Після смерті батька відкрилась спадщина у вигляді 43/100 частин житлового будинку (літ. «Б-1») та господарських споруд (сарай літ.Ж, та 1/2 огорожі), що розташовані в [ADDRESS] . Спадкоємцями після смерті батька є він та його рідний брат, відповідач по справі. Він не знав, що батько при житті подарував братові, відповідачу, лише частину домоволодіння, а саме батько подарував відповідачу 57/100 частин житлового будинку (літ. А-1) та господарські споруди. Про договір дарування він дізнався випадково нещодавно. У зв`язку з тяжкою хворобою його дружини, що лікувалася не тільки на Україні а й за кордоном, йому було треба як можна більше працювати, а тому у встановлений законом для прийняття спадщини 6 місячний строк, він не мав можливості звернутися до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини. Факт хвороби його померлої дружини та її перебування на стаціонарному лікуванні підтверджується копіями томографії. Хвороба дружини продовжувалася дуже довгий час, він намагався створити для дружини сприятливі умови, які вплинули б на її стан здоров`я та сприяли б її скорішому одужанню. Він звернувся до нотаріуса Дергачівської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини лише в жовтні 2020 року. В усній формі йому було роз`яснено, що ним пропущено встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, рекомендовано звернутись до суду із заявою про продовження строку для прийняття спадщини. Просить визначити додатковий строк 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] . У судове засідання позивач не з`явився, згідно заяви позов підтримує, просить розглядати справу без його участі, без звукозапису судового процесу, що суд вважає за можливе. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, згідно заяви просить справу розглядати без його участі, що суд вважає за можливе. Представник відповідача- Русько-Лозівської сільської ради Дергачівського району Харківської області у судове засідання не з`явився, згідно заяви просить справу розглядати без його участі, що суд вважає за можливе. Представник третьої особи- Дергачівської державної нотаріальної контори не з`явився, згідно заяви просить справу розглядати без його участі, що суд вважає за можливе. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про наступне. [INFO] помер батько позивача [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді 43/100 частин житлового будинку (літ. «Б-1») та господарських споруд (сарай літ.Ж, та 1/2 огорожі), що розташовані в [ADDRESS] . Спадкоємцями після смерті [PERSON] є позивач та його рідний брат, відповідач по справі. Позивач не знав, що батько за життя подарував братові, відповідачу у справі, лише частину домоволодіння - 57/100 частин житлового будинку (літ. А-1) та господарські споруди. Згідно договору дарування частини домоволодіння з надвірними будівлями від 11.03.1998, посвідченого державним нотаріусом Дергачівської нотаріальної контори Маренич Г.П., [PERSON] подарував [PERSON] 57/100 частин домоволодіння з надвірними будівлями, що знаходяться за адресою: [ADDRESS] . Відповідно довідки № 727 від 20.01.2021, виданої КПТІ «Інвенрос» домоволодіння, розташоване за адресою: [ADDRESS] , в 43/100 частинах зареєстровано на праві приватної власності за [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності, виданого Русько-Лозівською сільською радою Дергачівського району Харківської області 26.01.1998 та в 57/100 частинах- за [PERSON] - згідно договору дарування від 11.03.1998, посвідченого державним нотаріусом Дергачівської нотаріальної контори Маренич Г.П. Згідно вказаного вище договору дарування у власність [PERSON] перейшли: будинок літ «А-1», житловою площею 63.0 кв.м., Ѕ частина сараю літ «В», льох «в», гараж літ. «Г», вбиральня літ.»Д», душ літ. «Е», Ѕ частина огорожі №1-3. У жовтні 2020 року позивач звернувся до Дергачівської державної нотаріальної конториз приводу прийняття спадщини, але йому було відмовлено у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Позивач у встановлений законом строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , у зв`язку із тяжкою хворобою дружини за якою він доглядав. Факт хвороби підтверджується наданою медичною доку ментацією. Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу…або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування - заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч.1,3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України не подав заяву про прийняття спадщини - він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця,який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини - суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України у абз.3 п.24 своєї постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив судам, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. В абз.6,7 п.24 вище зазначеної постанови Верховного Суду України вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. Суд вважає встановленою наявність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги позивача про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки позивач строк на прийняття спадщини пропустив з поважних причин. З огляду на викладене, суд визначає позивачу додатковий строк 2 місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання ним до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . Згідно ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. З урахуванням доказів, наданих у справі, позов підлягає задоволенню. На підставі ст. ст. 13, 76-80, 258, 259, 263-265, 273 ЦПК України, суд, -

Outcome: approved