Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-25 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить розірвати шлюб між ним та відповідачем, зареєстрований 27 липня 2018 року виконавчим комітетом Роганської селищної ради Харківського району Харківській області, актовий запис №29.В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що він з відповідачем 27 липня 2018 рокузареєстрував шлюб, від якого сторони мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] . Сім`я була недружною, сторони не могли знайти взаєморозуміння, в результаті чого виникали постійні сварки. З зазначених причин, з квітня 2019 року шлюбні відносини припинились, спільне господарство сторони не ведуть. На даний час сім`я існує формально. Позивач вважає, що сім`я розпалася остаточно, тому відновлена бути не може, у зв`язку з чим збереження шлюбу та подальше спільне життя суперечить його інтересам. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 грудня 2019 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання. Позивач у підготовче засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Відповідач у підготовче засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій позовні вимоги визнала повністю. Інших заяв та клопотань від відповідача не надійшло. Враховуючи, що в підготовче засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами. Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 27 липня 2018 року виконавчим комітетом Роганської селищної ради Харківського району Харківській області, актовий запис №29, під час державної реєстрації шлюбу відповідач змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] » (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] , видане 27 липня 2018 року виконавчим комітетом Роганської селищної ради Харківського району Харківській області). Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку [PERSON] , [INFO] , (свідоцтво про народження серії [NUMBER] , видане 03 вересня 2018 року виконавчим комітетом Роганської селищної ради Харківського району Харківській області). За змістом положень ч. 1 ст. 24 СК України та ст. 51 Конституції України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частинами 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування їх до збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Згідно ст. 112 СК України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення. Суд, з`ясувавши причини розірвання шлюбу та фактичні взаємовідносини подружжя, вважає подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї неможливим. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадках визнання позову відповідачем. Відповідачем надана заява про визнання позову, а тому суд вважає можливим ухвалити рішення у підготовчому засіданні. Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Відповідач [PERSON] у своїй заяві просить після розірвання шлюбу її прізвище залишити без змін. На підставі викладеного і

Outcome: approved