Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-22 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що квартира [ADDRESS] згідно ордеру №1512 від 17.11.1975 року була надана його дідусеві [PERSON] на сім`ю із чотирьох осіб. У спірній квартирі він (позивач) зареєстрований з 1981 року, мати [PERSON] - з 1995 року, батько [PERSON] та сестра [PERSON] з 1996 року. З 2018 року в спірній квартирі також зареєстрована і його (позивача) неповнолітня донька - [PERSON] , [INFO] . Договір найму спірної квартири укладено з матір`ю - [PERSON] . Останні роки між ним (позивачем) та сестрою [PERSON] склалися неприязні стосунки. Восени 2018 року він випадково дізнався, що в провадженні Дніпровського районного суду м.Києва знаходиться цивільна справа за позовом сестри та батьків до нього про визнання втратившим право користування спірною квартирою та зняття з реєстрації. При з`ясуванні питання щодо вказаного позову батьки повідомили, що вони ніякого позову не подавали, підписували якісь документи, що дала їм сестра, яка їх повідомила, що це стосується субсидії; а також вони підписали довіреності на сестру та сторонню особу [PERSON] , як пояснила сестра - це треба для можливості їй отримувати їх пенсію, рецепти на ліки та купувати ліки. Підписували вказані документи, бо довіряли сестрі (доньці), у них навіть ніяких сумнівів не виникало. Батьки в подальшому скасували три довіреності. По зазначеній цивільній справі батьки подали заяву про відмову від своїх позовних вимог, просили їх залучити третіми особами на стороні сина (позивач по даній справі). Рішенням суду від 05.06.2019 року відмовлено в задоволенні позовних вимог сестри до нього про визнання втратившим право користування квартирою. Дане рішення в апеляційному порядку не оскаржувалося. Сестра обманним шляхом складає акти про його (позивача) непроживання в спірній квартирі, ці акти підписують сусіди, з якими сестра у дружніх стосунках. В спірній квартирі він проживає, має окрему кімнату, де є його речі, зробив ремонт, замінив вікна, купує батькам продукти, ліки та дає кошти на сплату комунальних послуг за квартиру. Спірна квартира має житлову площу 44,0 кв.м., загальна площа (без лоджії) 66,5 кв.м., загальна площею з лоджією 67,9 кв.м., має три кімнати житловими площами 14,0 кв.м., 14,0 кв.м. (з лоджією), 16,0 кв.м. В спірній квартирі зареєстровано п`ять осіб: він, його неповнолітня донька, батьки та сестра. Частка, що належить кожному в користуванні, становить 8,80 кв.м., тобто він з неповнолітньою донькою має право користування площею17,6 кв.м. Більшою кімнатою бажає поступитися батькам, а собі просить кімнату площею 14,0 кв.м. без лоджії, сестрі - кімнату площею 14,0 кв.м. з лоджією. В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі, підтримав та просив врахувати зазначені обгрунтування позову та задовольнити позов. Зустрічні позовні вимоги не визнав, просив відмовити в задоволенні зустрічного позову, так як він є недоведений. Просив врахувати, що до справи надані частково акти про непроживання, які вже були предметом доказування по іншій аналогічній справі, акти складалися без обстеження квартири. Позивач просить виділити собі з дитиною кімнату, в якій він робив ремонт. Відповідач за основним позовом [PERSON] , яка є і позивачем за зустрічним позовом, та її представник в судовому засіданні основний позов не визнали, просили його залишити без задоволення, зустрічний позов підтримали, просили врахувати надані ними докази та визнати [PERSON] та його неповнолітню доньку такими, що втратили право користування спірною квартирою. Свої зустрічні позовні вимоги обгрунтувала тим, що її брат - [PERSON] є зареєстрований в спірній квартирі, але не проживає в ній з 2003 року, він мешкає у дружини по [ADDRESS] , там проживає і їх дитина. Вона вже зверталася до суду з позовом про визнання брата таким, що втратив право користування квартирою, рішенням суду від 05.06.2019 року їй було відмовлено в задоволенні позовних вимог. Однак, і після винесення судового рішення брат в спірній квартирі не проживає, зареєстрував в квартирі свою неповнолітню доньку, згоди на реєстрацію якої не надавали ні батьки, ні вона ( [PERSON] ). З 2003 року в спірній квартирі склався наступний порядок користування: мати займає кімнату площею 14, кв.м. з лоджією, батько - 16,0 кв.м., а вона ( [PERSON] ) - 14,0 кв.м. Брат в спірній квартирі ніяку кімнату не займає, бо не проживає в ній. Брат має багато боргів, є кримінальне провадження відносно нього. В обвинувальному акті та ухвалах суду за 2018, 2019 роки вказана адреса проживання брата - [ADDRESS] . Брат має на праві власності земельну ділянку для будівництва і обслуговування жилого будинку. Дружина брата також має на праві власності земельну ділянку, частину квартири в м.Шепетівка. Підтвердженнями непроживання брата в спірній квартирі є надані нею до справи акти, покази свідків. Комунальні послуги брат став іноді сплачувати, догляд за квартирою не здійснює. Батьки є особами похилого віку, мають ряд хвороб. В судовому засіданні [PERSON] та її представник просили зустрічні позовні вимоги задовольнити, в задоволенні позовних вимог [PERSON] - відмовити. Просили врахувати, що в спірній квартирі склався конкретний порядок користування кімнатами, місця для [PERSON] не має. Відповідач зазначила, що брат не проживає в спірній квартирі з 2003 року, а його дитина в квартирі ніколи не проживала. У неї з братом погані стосунки. За комунальні послуги за спірну квартиру платять всі - вона, батьки і брат, а до 2018 року брат не платив. Акти про непроживання брата підписували сусіди в кабінеті директора. Відповідачі по основному позову, які є третіми особами по зустрічному позову - [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися відповідно до вимог ЦПК України. Представник третьої особи - Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м.Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений відповідно до вимог ЦПК України. Надавали до справи заяви з проханням проводити судові засідання у відсутності їх представника. Допитаний в суді свідок зі сторони позивача [PERSON] показав, що він адвокат, захищав інтереси [PERSON] в кримінальному провадженні. В спірній квартирі він не був, але вони зустрічалися біля будинку, де спірна квартира, десь рази два на місяць. Виклики з суду [PERSON] не отримував, мабуть сестра забирала, у зв`язку з чим він (свідок) запропонував направляти кореспонденцію на іншу адресу по вулиці [ADDRESS]. Знав, що між [PERSON] і його сестрою напружені стосунки. Спілкуватися з [PERSON] він почав приблизно в серпні-вересні 2018 року. Допитаний в судовому засіданні зі сторони позивача свідок [PERSON] показав, що він знає [PERSON] років 15, він є хрещеним його сина, а дружина хрестила доньку. [PERSON] останні роки 3-4 живе в квартирі по [ADDRESS] , з батьками, а до цього якийсь період жив на [PERSON] . На даний час його дружина з сином проживають на [ADDRESS], а [PERSON] з дочкою на [PERSON] . В спірній квартирі він (свідок) не був, зустрічаються в парку, кафе. Батьків [PERSON] та його сестру бачив колись давно у когось на дні народження. Батька його бачив в парку кілька разів. Він (свідок) підвозив [PERSON] кілька разів на [ADDRESS], останній раз в січні 2021 року - їхали з вулиці Лисківської з дня народження. Зі слів знає, що сестра забирала кореспонденцію [PERSON] , тому він в кримінальній справі вказав адресу по [ADDRESS] . Допитаний в судовому засіданні свідок позивача [PERSON] показав, що він разом з [PERSON] служив, потім дружили, разом працювали. Знав його сестру, батьків, пам`ятає ще бабушку. В період 90-х років він бував часто у них в квартирі, останній час зустрічалися в парку біля будинку по [ADDRESS] . В минулому році він заходив в спірну квартиру, передавав [PERSON] фрукти. В якій кімнаті [PERSON] , його дочка сплять в спірній квартирі не знає. Відомо, що робота [PERSON] пов`язана з кормами для тварин, що з дружиною він не ладить, конфлікти у них, і що він з дочкою живуть в спірній квартирі. Допитаний в судовому засіданні свідок позивача [PERSON] показав, що він з [PERSON] знайомий років п`ять, друзі, бачаться рази 2-3 в місяць. В спірній квартирі він був останній раз зимою цього року, запросили попити чай, замерзли на дворі. Де живе дружина [PERSON] не знає. Сьогодні він також був в спірній квартирі, спочатку зустрілися з [PERSON] біля під`їзду будинка по [PERSON] , обговорили свої питання, а потім був в квартирі. Допитаний в судовому засіданні свідок зі сторони відповідача [PERSON] показав, що вона є сусідка по спірній квартирі, квартира сторін без ремонту. [PERSON] доглядає за батьками, купує ліки. Квартира трикімнатна, батько займає окрему велику кімнату, мати та [PERSON] займають також окремі кімнати. В кожній кімнаті по одному спальному місцю. [PERSON] , його дитина в спірній квартирі не живуть, вона (свідок) в цій квартирі часто буває. [PERSON] бачить 1-2 рази в тиждень, [PERSON] бачить рази 4 в тиждень (в ліфті, в магазині, біля будинку). Найчастіше [PERSON] зустрічає, коли він заходить чи виходить з квартири. Бачила його і сьогодні зранку. Допитаний в судовому засіданні свідок відповідача [PERSON] показав, що він сусід, знає [PERSON] років 15, в дружніх стосунках з нею, вона живе в спірній квартирі в кімнаті з вікнами на парк, в інших кімнатах живуть мати та батько. Раніше [PERSON] проживав в спірній квартирі, потім тільки приїжджав до батьків, бачить його автомобіль рідко, [PERSON] бачить приблизно один раз на місяць. В спірній квартирі буває десь 1-2 рази на рік. Пояснив, що акти про непроживання [PERSON] він підписував в ЖЕКі, всі одночасно, обстеження квартири не робили. Допитаний в судовому засіданні свідок відповідача [PERSON] показав, що вона подруга [PERSON] , яка піклується батьками, доглядає за ними, купує продукти, на які кошти дають, мабуть, батьки. У [PERSON] своя окрема кімната, у кожного з батьків - по окремій кімнаті. Ремонт в кімнаті, де проживає [PERSON] був років 15 тому, робив його її брат [PERSON] . В спірній квартирі буває часто, [PERSON] там не бачила, дитини чи дитячих речей також не бачила. [PERSON] боїться брата, в її кімнаті замок. Вислухавши пояснення представника позивача (відповідача за зустрічним позовом) [PERSON] , відповідача (позивача за зустрічним позовом) [PERSON] , її представника, свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Позовна заява [PERSON] зареєстрована в суді 10.09.2020 року. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.09.2020 року визначено головуючого суддю. Судом було направлено запити до відділу реєстрації місця проживання сторін, на які отримано відповіді 22.09.2020 року. Згідно ухвали від 25.09.2020 року відкрите провадження у справі, призначено справу до підготовчого засідання. Від імені [PERSON] була подана заява (зареєстрована в суді 11.11.2020 року), в якій вказано, що він не заперечує проти ухвалення рішення, яким буде встановлено порядок користування спірною квартирою та не заперечує проти виділу у користування [PERSON] та [PERSON] житлової кімнати площею 16,0 кв.м. 09.11.2020 року від [PERSON] надійшов відзив на позовну заяву. 18.11.2020 року від представника [PERSON] надійшла відповідь на відзив. 23.11.2020 року від представника [PERSON] надійшли заперечення на відповідь на відзив. Суд отримав від [PERSON] заяву (зареєстрована в суді 24.11.2020 року) з проханням розглядати справу у її відсутності. В даній заяві вказано, що вона заперечує проти ухвалення рішення про встановлення порядку користування спірною квартирою та заперечує на виділ будь-якої кімнати в спірній квартирі [PERSON] та [PERSON] , так як це погіршить умови проживання і вона не хоче мешкати в одній кімнаті з [PERSON] 09.11.2020 року надійшла від [PERSON] зустрічна позовна заява, яка була прийнята до спільного розгляду з позовом [PERSON] згідно ухвали суду від 08.02.2021 року. Від [PERSON] надійшов відзив на зустрічний позов, [PERSON] надала відповідь на відзив. 05.03.2021 року до суду надійшли пояснення підписані [PERSON] , в якій міститься друкований текст, де вказано, що син [PERSON] з 2003 року в спірній квартирі не проживає, що вона та чоловік страждають на різні захворювання, проживають в окремих кімнатах, а в третій кімнаті проживає дочка [PERSON] . Проти зустрічного позову не заперечує, бо хоче жити як раніше в своїй кімнаті, окремо від усіх. Згідно ухвали від 06.04.2021 року підготовче провадження закрите, справа призначена до розгляду по суті в судове засідання. В суді встановлено, що квартира [ADDRESS] була надана згідно Ордеру №1512 від 17.11.1975 року [PERSON] на сім`ю з чотирьох осіб. Згідно викопіювання з поверхового плану спірна квартира має житлову площу 44,0 кв.м., загальну площу без лоджії - 66,5 кв.м., загальну площу з лоджією - 67,93 кв.м. В квартирі три кімнати, всі кімнати ізольовані, площами 14,0 кв.м. без лоджії, 14,0 кв.м. з лоджією та 16,0 кв.м. Згідно Витягу з розпорядження №440 від 29.03.2006 року дозволено ЖРЕО №404 змінити договір найму спірної квартири з [PERSON] у зв`язку із смертю квартиронаймача - [PERSON] . [PERSON] зареєстрований в спірній квартирі з 07.05.1981 року, має дочку [PERSON] , [INFO] , яка зареєстрована за спірною адресою з 08.11.2018 року. В спірній квартирі також зареєстровані [PERSON] з 03.09.1996 року, [PERSON] з 03.10.1995 року, [PERSON] з 03.09.1996 року. В спірній квартирі зареєстровано п`ять осіб, кожен з яких має право на користування житловою площею у розмірі 8,8 кв.м. (44 кв.м. житлової площі поділено на 5 осіб). Площа позивача [PERSON] та його неповнолітньої дочки становить 17,6 кв.м. Відповідно до рішення Дніпровського районного суду м.Києва від 05.06.2019 року відмовлено в задоволенні позовних вимог [PERSON] до [PERSON] , треті особи: КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дніпровського району м.Києва», [PERSON] , [PERSON] про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням та зняття з реєстраційного обліку. [PERSON] надала до справи наступні акти: - від 18.05.2018 року щодо непроживання [PERSON] в спірній квартирі, підписані [PERSON] , [PERSON] ; - від 22.05.2018 року щодо непроживання [PERSON] в спірній квартирі з 2003 року, особистих речей в квартирі не має, комунальні не сплачує, підписаний [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ; - від 06.06.2018 року щодо непроживання [PERSON] в спірній квартирі з 2003 року, особистих речей в квартирі не має, комунальні не сплачує, підписаний [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ; - від 13.06.2018 року щодо непроживання [PERSON] в спірній квартирі з 2003 року, особистих речей в квартирі не має, комунальні не сплачує, підписаний [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ; - від 26.10.2020 року щодо непроживання [PERSON] в спірній квартирі з 2003 року, підписаний [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ; - від 02.11.2020 року щодо непроживання [PERSON] в спірній квартирі з 2003 року, підписаний [PERSON] [PERSON] , [PERSON] ; - від 03.11.2020 року щодо непроживання [PERSON] в спірній квартирі з 2003 року, підписаний [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Згідно Акту №180 від 29.10.2020 року обстеження умов проживання, складеного зав.сектору соц.прав захисту дітей Служби у справах дітей та сім`ї на підставі заяви [PERSON] з метою підтвердження проживання дитини [PERSON] , за спірною адресою дитина не проживає зі слів гр. [PERSON] . Листом від 12.03.2021 року Служба у справах дітей та сім`ї повідомила (відповідь на звернення адвоката), що усі твердження щодо самого огляду приміщення (спірної квартири), зазначені в Акті зі слів заявниці [PERSON] . Статтею 3 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст.9 ЖК України ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом. Житлові права охороняються законом, за винятком випадків, коли вони здійснюються в суперечності з призначенням цих прав чи з порушенням прав інших громадян або прав державних і громадських організацій. Відповідно до ст.64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами та несуть усі обов`язки щодо договору найму жилого приміщення. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Якщо вказані особи перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права та обов`язки, як наймач та члени його сім`ї. Статтею 65 ЖК України передбачено, що особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням. Відповідно до ст.71 ЖК України, серед іншого, визначено, що при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається житлове приміщення протягом шести місяців. Відповідно до ст.72 ЖК України визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку. Статтями 77, 78, 79, 80 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Відповідно до ст.264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обгрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову. Аналізуючи надані сторонами до справи докази, суд приходить до наступного. [PERSON] не надала до справи достатніх, достовірних доказів щодо непроживання [PERSON] , його дитини в спірній квартирі понад шість місяців. Надані [PERSON] акти про непроживання [PERSON] в спірній квартирі судом не можуть бути враховані, оскільки акти за 2018 рік охоплюють період, який вже досліджувався судом під час розгляду аналогічного спору, по якому було постановлено судове рішення 05.06.2019 року. Інші акти про непроживання [PERSON] в спірній квартирі не враховуються судом, оскільки дані акти складалися та підписувалися сусідами в ЖРЕО 411, що підтвердила і [PERSON] , і допитаний в суді свідок [PERSON] , що свідчить про те, що самого обстеження спірної квартири за участі осіб, які підписали акти, не було. Покази свідків зі сторони [PERSON] також не можуть бути визнані належними, достатніми доказами до вимоги про непрроживання [PERSON] , його малолітньої дитини в спірній квартирі. Безпідставними та такими, що не можуть бути враховані судом при вирішенні даного спору, є і посилання [PERSON] на те, що [PERSON] має у власності земельну ділянку; що в спірній квартирі немає місця для нього; що відносно [PERSON] є кримінальне провадження, де вказувалася інша адреса проживання; що [PERSON] зареєстрував свою дитину в спірній квартирі беї її та батьків згоди. Судом не враховуються і надані до справи письмові пояснення матері сторін [PERSON] - відповідача по основному позову та третьої особи по зустрічному, оскільки, як пояснила в суді сама [PERSON] , текст заяви надрукувала вона та надала його матері для підпису. Викладене вище свідчить про відсутність підстав для задоволення зустрічного позову. Стосовно позовних вимог [PERSON] суд приходить до того, що вимога про встановлення порядку користування спірною квартирою підлягає задоволенню. Виділ в користування батьків окремої, найбільшої за метражем, кімнати - 16,0 кв.м., [PERSON] - кімнати площею 14,0 кв.м. з лоджією, [PERSON] з дитиною - 14,0 кв.м. без лоджії, на думку суду, є таким порядком, що не порушує нічиїх прав та законних інтересів. При такому розподілі кімнат судом враховано загальний метраж житлової площі спірної квартири, кількість зареєстрованих осіб, частка, що припадає в користування кожній особі (44,0 кв.м : на 5 осіб = 8,8 кв.м.). Враховується і те, що всі зареєстровані в спірній квартирі особи мають рівні права на користування даною квартирою, що квартира трикімнатна, всі кімнати є окремі, ізольовані. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved