Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа без самостійних вимог: Приватне підприємство «Порядок в домі» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. Посилався на те, що є власником двохкімнатної квартири [ADDRESS] . Квартира розташована на першому поверсі багатоквартирного житлового будинку. Над його квартирою розташована квартира №6 , власником якої є [PERSON] . Починаючи з 2016 року, власниця квартири [ADDRESS] [PERSON] систематично здійснює залиття його квартири. Так, 04.02.2016 року відповідач внаслідок халатного відношення до сантехнічного обладнання у своїй квартирі здійснила затоплення його квартири. У зв`язку з цим 05.02.2016 року за зверненням позивача комісією КЖРЕП №11 у його присутності було проведено огляд квартири №2 та виявлено пошкодження, внаслідок залиття, а саме: у ванній кімнаті прослідковується відшарування штукатурки на стелі, залито стелю, площею 2,5 кв.м. та стіни, площею 3,5 кв.м.; у коридорі залито стелю, площею 3 кв.м. та стіну, площею 3,5 кв.м. Комісією було встановлено, що ймовірна причина залиття квартири [PERSON] - халатне відношення до сантехнічного обладання мешканців з квартири №6 , яка розташована над квартирою №6 . [PERSON] доступу до своєї квартири не надала. Через деякий час, 21.12.2017 року відповідач повторно здійснила залиття його квартири. Зазначений факт підтверджує актом комісії КЖРЕП №11 від 21.12.2017 року, яким встановлено, що ймовірна причина залиття квартири №2 - недбале відношення до сантехнічного обладання власника квартири №6 . Під час огляду було виявлено, що внаслідок залиття квартири №2 пошкоджено наступні приміщення: у ванній кімнаті прослідковується відшарування штукатурки на стелі до 1 м., залито стелю, площею 2,8 кв.м. та стіни, площею 4,7 кв.м.; у коридорі залито стелю, площею 4 кв.м. та стіну, площею 3,6 кв.м. Також, затоплення його квартири відбулось 26.12.2017 року. Під час огляду комісією КЖРЕП №11 було встановлено, що причиною аварійної ситуації стали витоки з мереж подачі холодної води на розрізі від стояка до бачка в квартирі №6, розташованої вище квартири №2 . Під час огляду було виявлено, що внаслідок залиття квартири №2 пошкоджено наступні приміщення: у ванній кімнаті відшарування штукатурки на стелі до 1,2 м., залито стелю, площею 2,8 кв.м. та стіни, площею 4,7 кв.м.; у коридорі залито стелю, площею 4 кв.м. та стіну, площею 3,6 кв.м. 19.03.2019 року [PERSON] в черговий раз здійснила затоплення його квартири. Комісією ПП «Порядок в домі» за його зверненням було складено акт, яким виявлено наступні пошкодження в належній позивачу квартирі: сліди замокання у ванній кімнаті на стелі 1 кв.м., стіни - 2 кв.м.; у коридорі залито стелю площею до 1 кв.м. Причини неодноразового залиття квартири позивача були встановлені висновком експерта від 10.04.2019 року, складеним на його замовлення. Зокрема, експертом встановлено, що причиною неодноразових затоплень стала неналежна експлуатація мешканцями квартири №6 системи холодного водопостачання та халатне відношення до сантехнічного обладнання. Вартість відновлювальних робіт по усуненню наслідків залиття квартири №2 експертом визначено у розмірі 9587 гривень. Також позивач вказував на те, що внаслідок протиправних дій відповідача йому було завдано моральної шкоди, яка полягає в тому, що він протягом тривалого часу мешкає в сирому приміщенні та під страхом чергового затоплення. Умови проживання в його квартирі є незадовільними: з`явився неприємний запах та пліснява на стінах. Розмір завданої моральної шкоди оцінює в сумі 10000 гривень. На підставі ст.ст.23, 1166, 1167 ЦК України просив стягнути на його користь із [PERSON] завдану матеріальну шкоду у розмірі 9587 гривень та моральну шкоду у розмірі 10000 гривень. Також просив стягнути з відповідача понесені ним судові витрати. Представником відповідача було подано відзив на позов, у якому останній позов не визнав. Зазначив, що ні комісією КЖРЕП №11, ні експертом [PERSON] не проводився огляд квартири відповідача, а тому вказані позивачем докази не є належними та допустимими, а грунтуються на припущеннях та є сумнівними. Вини [PERSON] у залитті квартири позивача немає. Просив відмовити в задоволенні позову. Ухвалою суду від 15.10.2019 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Ухвалою суду від 23.01.2020 року по справі було призначено повторну судову будівельно-технічну експертизу. Позивач, який також був допитаний судом у якості свідка, у судовому засіданні позов підтримав та підтвердив, викладені в ньому обставини. Пояснив суду, що [PERSON] неодноразово затоплювала його квартиру, представників КЖРЕП для огляду своєї квартири вона не впускала. Ремонт мережі водопостачання між їх квартирами працівниками КЖРЕП не проводився. Просив позов задовольнити. Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав. Пояснив суду, що вина [PERSON] у залитті квартири [PERSON] підтверджується актами КЖРЕП та висновком експерта, складеним на замовлення позивача, а тому саме вона має відшкодувати завдану матеріальну та моральну шкоду. Просив позов задовольнити. Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав з підстав, викладених у поданому до суду відзиві. Вказував на те, що будь-яких повідомлень від КЖРЕП №11 щодо огляду квартири та складення актів про причини затоплення квартири позивача відповідач не отримувала. ЇЇ квартиру ніхто не оглядав, експертний висновок, наданий позивачем було складено виключно на припущеннях осіб, які складали акти. Просив відмовити у задоволенні позову. Свідок [PERSON] суду показала, що працювала техніком КЖРЕП №11. Вона неодноразово у складі комісії КЖРЕП №11 виходила за викликом [PERSON] для огляду його квартири. Квартиру відповідача вона не оглядала, оскільки не могла туди потрапити, хоча надсилала їй повідомлення. Акти про залиття було складено за її участю. Свідок [PERSON] суду показав, що також являється працівником КЖРЕП №11. Будинок [ADDRESS] дуже старий , внутрішньо будинковий стояк складається із свинцевих труб. Капітальний ремонт стояка КЖРЕП №11 не проводив, оскільки для цього необхідно збивати плитку від першого поверху до останнього. Також зазначив, що залиття на першому поверсі відбувається не лише в квартирі позивача, а й в приміщенні Укрлото, що розташоване поруч із нею. В квартирі №6 будинку нічого мокрого не було, при розбитті плитки було виявлено прорив збоку. Свідок [PERSON] суду показав, що за викликом тривоги він прибув до приміщення інтернет-клубу, яке розташоване на першому поверсі будинку [ADDRESS] . Там він з`ясував, що відбувається затоплення приміщення, після чого разом із працівницею клубу піднявся до квартири №6 будинку. Мешканці їх впустили, вони оглянули приміщення квартири, там усе було сухо. Свідок [PERSON] суду показала, що працює в інтернет-клубі, що розташований на першому поверсі будинку [ADDRESS] . В березні 2019 року відбулось затоплення приміщення, після виявлення якого вона викликала наряд охорони. Вона з працівником охорони з дозволу власників оглянула квартиру №6 , там усе було сухо. Після цього вони викликали аварійну службу, працівники якої з`ясували, що в стіні будинку стара труба, що протікає. Суд, заслухавши вступне слово учасників справи, покази свідків, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що позов необґрунтований та задоволенню не підлягає з наступних підстав. Так, судом встановлено, що [PERSON] належить на праві власності двохкімнатна квартира [ADDRESS] (а.с.13). Над квартирою №2 цього будинку розташована квартира №6 , власником якої є [PERSON] (а.с.21). Будинок [ADDRESS] обслуговується ПП «Порядок в домі». Положеннями статті четвертої ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Як вбачається із змісту поданої до суду заяви, [PERSON] звернувся до суду з позовом у зв`язку з завданням йому шкоди внаслідок неодноразового залиття його квартири. Так, 05.02.2016 року комісією КЖРЕП №11 було складено акт, яким при візуальному обстеженні кв. [ADDRESS] було виявлено пошкодження в приміщенні внаслідок її залиття: у ванній кімнаті прослідковується відшарування штукатурки стелі, залито: стелю, площею 2,5 кв.м. та стіни, площею 3,5 кв.м.; в коридорі - стелю, площею 3 кв.м., стіни, площею 3,5 кв.м. Ймовірною причиною залиття квартири №2 стало халатне відношення до сантехнічного обладнання мешканців квартири №6 , що розташована вище (а.с.14). Також, 21.12.2017 року комісією КЖРЕП №11 було проведено огляд квартири [ADDRESS] , за наслідками якого виявлено залиття кв. [ADDRESS] та наступні пошкодження: у ванній кімнаті відшарування штукатурки стелі до 1 кв.м., залито: стелю, площею 2,8 кв.м. та стіни, площею 4,7 кв.м.; в коридорі - стелю, площею 4 кв.м., стіни, площею 3,6 кв.м. Ймовірною причиною залиття в акті визначено недбале ставлення до сантехнічного обладнання власника квартири №6 (а.с.15). Крім того, факт затоплення квартири позивача зафіксовано в акті від 26.12.2017 року. Під час огляду комісією КЖРЕП №11 було встановлено, що причиною аварійної ситуації стали витоки з мереж подачі холодної води на розрізі від стояка до бачка в квартирі №6 , розташованої вище квартири №2 . При проведенні демонтажу облицювальної плитки та після виконання поточних робіт (пайка труби) на розводі. Додатково було проведено поточне обслуговування стояка. Під час огляду було виявлено, що внаслідок залиття квартири №2 пошкоджено наступні приміщення: у ванній кімнаті відшарування штукатурки на стелі до 1,2 м., залито стелю, площею 2,8 кв.м. та стіни, площею 4,7 кв.м.; у коридорі залито стелю, площею 4 кв.м. та стіну, площею 3,6 кв.м. (а.с.17). Також, 26.03.2019 року комісією ПП «Порядок в домі» було складено акт, відповідно до якого при обстеженні квартири [ADDRESS] було виявлено сліди замокання у ванній кімнаті на стелі 1 кв.м., стіни - 2 кв.м.; у коридорі залито стелю площею до 1 кв.м. При обстеженні квартири №6 , яка розташована поверхом вище витоків не виявлено у зв`язку з цілісністю частини стояку. Для обстеження стояку ХВП в перекритті мешканцями кв. №6 доступу не надано. Стояк ХВП закладений облицювальною плиткою та ванною. Причину заливу не встановлено у зв`язку з відсутністю витоків в квартирі №6 . На момент обстеження спостерігалось підсихання слідів заливу (а.с.16). Усі зазначені вище акти були підписані виключно представниками комісії, зокрема [PERSON] та [PERSON] . Підписи відповідача [PERSON] в актах відсутні, а так само відсутній запис про те, що остання відмовилась від його підписання. Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Аналізуючи наведені правові норми, суд зауважує, що [PERSON] , як особа, якій було завдано збитків, має право на їх відшкодування. Проте, таке відшкодування здійснюється лише особою, винними діями якої було завдано шкоду. Таким чином, з урахуванням вимог ст.77 ЦПК України, до предмету доказування у справі належить встановлення факту неправомірних дій [PERSON] , якими було завдано майнових збитків позивачу. Як було встановлено судом, [PERSON] , звертаючись до суду з позовом посилався на те, що неодноразове залиття його квартири сталося внаслідок недбалого ставлення до сантехнічного обладнання власника квартири [ADDRESS] . Представник відповідача позов не визнав та вказував на те, що вини [PERSON] у затопленні квартири позивача не має. Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. За змістом з ч.3 ст.156 Житлового кодексу України власник квартири та члени його сім`ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів, показаннями свідків (стаття 76 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин, які входять до предмета доказування у справі. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). Форма акту визначена у додатку №4 до Правил. Зокрема, визначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково затверджується начальником житлово-експлуатаційної організації та скріплюється підписами потерпілої та винної сторони. Проте, вказаним вимогам акти від 05.02.2016 року, 21.12.2017 року, 26.12.2017 року, 26.03.2019 року не відповідають, оскільки їх було складено у відсутності зацікавлених осіб: від потерпілої сторони та з боку винної, у них відсутні підписи потерпілої та винної сторони. Представник відповідача не погоджується із зазначеними актами з мотивів їх складення у відсутності [PERSON] та без огляду належної їй квартири №6 . Покази свідка [PERSON] щодо надсилання відповідачу повідомлення про необхідність проведення огляду квартири №6 будь-якими доказами підтверджено не було, представник відповідача вказану обставину заперечував, а отже вказані покази суд вважає сумнівними та неправдивими. З урахуванням зазначеного, суд визнає акти від 05.02.2016 року, 21.12.2017 року, 26.12.2017 року, 26.03.2019 року недопустимими доказами у справі та відхиляє їх. Також на підтвердження заявлених позовних вимог [PERSON] було надано суду, складений на замовлення його представника, висновок судової будівельно-технічної експертизи №499 від 10.04.2019 року. З дослідженого судом висновку видно, що експертом під час його складання було досліджено лише приміщення квартири [ADDRESS] . Зазначений будинок є трьохповерховим та був зведений до 1920 року. Причиною неодноразового залиття приміщень квартири №2 експертом визначено неналежну експлуатацію мешканцями квартири №6 системи холодного водопостачання та халатне відношення до сантехнічного обладнання. Висновки, зроблені експертом, ґрунтуються виключно на підставі актів від 05.02.2016 року, 21.12.2017 року, 26.12.2017 року, 26.03.2019 року та огляді квартири позивача (а.с.27-34). Зазначений висновок було визнано судом таким, що викликає обґрунтовані сумніви, у зв`язку з чим за клопотанням представника відповідача ухвалою суду від 23.01.2020 року було призначено повторну судову будівельно-технічну експертизу. На виконання ухвали суду експертом 06.04.2020 року було складено висновок повторної судової будівельно-технічної експертизи №2008(а.с.171-208). Як видно з дослідженого у судовому засіданні висновку, експертом було досліджено приміщення квартир №2 та [ADDRESS] , а також обстежено будинкові труби будинку у доступних місцях. За результатами проведеного дослідження експерт дійшов до наступних висновків: -За ознаками пошкодження опоряджувальних покриттів або конструктивних елементів внаслідок дії води, які виражаються у плямаж та патьоках від дії рідини на поверхні покриттів, жолоблення та перекосів дерев`яних елементів оздоблення, відшарування та деформування окремих шарів покриттів слідує, що затоплення мало місце. Визначити кількість та час затоплень не надається можливим. -За ознаками порушення герметичності, які виражаються у вільних витоках води із деформованих трубопроводів, арматури, з`єднань, тощо, джерела витоку води не виявлено, встановити причин залиття квартири [ADDRESS] , що мало місце 21.12.2017 року, 19.03.2019 року та ймовірно 04.02.2016 року - не надається можливим. -За ознаками проведеного ремонту будинкової труби водопостачання та відгалуження від неї у вигляді слідів свинцевої пайки можуть бути ймовірною причиною залиття квартири [ADDRESS] , що мало місце 21.12.2017 року, 19.03.2019 року та ймовірно 04.02.2016 року. -Крім того відсутність ізоляції труб водопроводу, що є джерелом утворення конденсату з його подальшою дією на конструктивні елементи опорядження приміщень та недотримання (порушення) тепловологісного режиму приміщень сприяло негативній дії вологої агресії на опоряджувальні конструктивні елементи стелі та стін приміщень. Конденсат та просочування води через внутрішньодомові труби в місцях їх пошкодження може привести до насичення вологою (безперервно діючою) гідро ємних конструкцій міжповерхового перекриття та стін, що поширюються на площі поверхонь перекриття та стін, як наприклад в приміщеннях ванни і туалету квартири [ADDRESS] . -Технічний стан внутрішньої системи водопостачання та водовідведення (стояка водопроводу та каналізаційного стояка) між квартирами №2 та [ADDRESS] незадовільний. Експлуатація елементів будинку можлива лише при умові проведення їх ремонту. -Причинний зв`язок незадовільного стану внутрішньо будинкової системи водопостачання та водовідведення (стояка водопроводу та каналізаційної стояка) між квартирами №2 та [ADDRESS] не встановлений, але ймовірний (свинцева пайка, ймовірність появи конденсату на неізольованих трубах, невідомий стан труб внутрішньодомового стояка, прихований в стінах та перекритті). Таким чином, експертом не було встановлено факту залиття квартири №2 внаслідокнедбалого ставлення до сантехнічного обладнання власника квартири [ADDRESS] . Натомість, експертом у категоричній формі було встановлено, що технічний стан внутрішньої системи водопостачання та водовідведення (стояка водопроводу та каналізаційного стояка) між квартирами №2 та [ADDRESS] - незадовільний. Наведені висновки експерта доповнюються показами свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які є послідовними та узгоджуються між собою. На підставі наведеного, суд визнає висновок експерта №2008 від 06.04.2020 року обґрунтованим та таким, що не суперечить іншим доказам у справі, а тому саме його вважає достовірним та достатнім, який в сукупності з іншими доказами дає можливість встановити обставини, які входять до предмету доказування. При вирішенні даного спору суд керується роз`ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди», відповідно до яких розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Тому, враховуючи те, що на першому поверсі будинку [ADDRESS] залиття відбувається не лише у квартирі №2 , а в інших суміжних приміщеннях, над якими не розміщена квартира №6 , суд приходить до висновку, що позивачем належними та допустимими доказами у справі не доведено факту вчинення неправомірних дій відповідачем [PERSON] щодо залиття квартири [ADDRESS] . Щодо вимоги про відшкодування моральної шкоди суд зазначає наступне: Так. ст. 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Згідно з частинами першою, другою статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини особи, яка її завдала, зокрема, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Оскільки доказів вини відповідача у пошкодженні квартири позивача судом здобуто не було, а отже відсутні, передбачені Законом, підстави для покладення на [PERSON] обов`язку по відшкодуванню моральної шкоди. Враховуючи вище викладене, а також

Outcome: dismissed