Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Національного Банку України, у якому просив стягнути на свою користь матеріальну шкоду завдану внаслідок залиття в розмірі 300417,38 грн ., моральну шкоду в розмірі 100000,00 грн. та понесені судові витрати по сплаті судового збору та проведення оцінки. В обґрунтуванні позовних вимог, позивачем зазначається, що він є власником нежитлових приміщень першого поверху № 5-7 літ. «А-1» у двоповерховому будинку, розташованому за адресою: [ADDRESS] на рогу з [ADDRESS] . Приміщення другого поверху є частиною нежитлової прибудови літ. «А1-3» та проінвентаризовані та зареєстровані як нежитлові приміщення 2-го поверху № 88,89 за адресою: [ADDRESS] та належать державі в особі Національного Банку України на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів 02.09.2014 р. 31.03.2017 року на другому поверсі, у приміщеннях № 88, 89 нежитлової прибудови літ. «А1-3», що розташована над приміщеннями , що належать позивачу, виникла пожежа, яка була локалізована рятувальною службою ДСНС м. Харкова, причиною пожежі вказано занесення відкритого джерела вогню із зовні, що підтверджується актом про пожежу та звітом про причини виникнення пожежі від 04.04.2017 р. В результаті вказаної пожежі в приміщеннях відповідача та застосування засобів тушіння постраждало майно позивача безпосередньо приміщення та продукція, що в ньому зберігалась (ґудзики), чим позивачу було спричинено майнову шкоду. Відповідно акту КП «Жилкомсевіс» від 04.04.2017 року встановлено, що позивачу нанесено матеріальні збитки внаслідок зазначеної пожежі та її ліквідації та детально описані пошкодження приміщення згідно експлікації. Відповідно акту виявлення та встановлення зіпсованої продукції, складеної ФОП [PERSON] від 03.04.2017 р. в визначена продукція, яка прийшла в негідність в результаті пожежі та її ліквідації. Згідно звіту про оцінку розміру прямого збитку, складеного ТОВ «Аргумент-Експерт» № 673/05-17 від 22.05.2017 р. матеріальний збиток, спричинений власнику речей к кількості 48 найменувань в результаті затоплення під час тушіння пожежі складає 89374, 18 грн.. Згідно звіту про оцінку розміру прямого збитку, складеного ТОВ «Аргумент-Експерт» № 673/05-17 від 22.05.2017 р. матеріальний збиток, спричинений власнику нежитлових приміщень першого поверху по [ADDRESS] складає: в результаті затоплення під час тушіння пожежі на другому поверсі 83668, 20 грн.; в результаті відновлення перекриття горища 61025,00 грн.; в результаті відновлення покрівлі 86000, 00 грн. Таким чином, загальна сума матеріальної шкоди становить 300417,38 грн. В наслідок винних дій відповідача, позивач вважає, що йому буда спричинена й моральна шкода, яка полягає у моральних стражданнях, яких він зазнав в наслідок несправедливості, ним були втрачені професійні зв`язки, він не зміг виконати умови договору, не отримав прибутки, постраждала його ділова репутація, він нервував, вказані обставини порушили його звичайний ритм життя та він був вимушений прикладати додаткові зусилля для організацівїї життя та бізнесу в нових умовах. Моральні страждання він оцінює у 100000 грн. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити в повному обсязі посилаючись на те, що відповідач , як власник, зобов`язаний утримувати належне йому майно. Внаслідок неналежного утримання майна відповідачем та виходячи з положень ст. 1166 ЦК України наполягав на презумпції вини відповідача в заподіянні шкоди. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні повністю заперечував проти задоволення позовних вимог з огляду на наступне. По-перше, позивачем до суду не надано жодних доказів щодо безвідповідального ставлення щодо зберігання свого майна, а саме нежитлових приміщень другого поверху літ «А1-3» по [ADDRESS] з їх боку. Компетентними органами було з`ясовано причини пожежі, але не встановлено винних осіб та кримінальне провадження за фактом пожежі не відкривалося. Оскільки з їх боку не було протиправної поведінки, тож, відповідно, з їх боку права позивача порушені не були, відсутній жодний зв`язок із завданням шкоди позивачу та їх поведінкою. Крім того, вони критично ставляться до наданих доказів щодо розміру збитків не надано жодних доказів щодо того, що позивач є власником пошкодженого майна та що воно було наявне у приміщеннях та було пошкоджено; а також доказів щодо реальних витрат на відновлення приміщень. До наданих висновків щодо розміру спричиненої шкоди вони ставляться критично , оскільки вони не є висновком судової експертизи та експерт не був попереджений про кримінальну відповідальність. Внаслідок недоведеності позовних вимог щодо спричинення збитків, тобто між пожежею та моральною шкодою, а також докази інших фактів, на які він посилається , як на спричинення йому моральної шкоди, просить відмовити в частині позову щодо відшкодування моральної шкоди. Суд, заслухавши пояснення сторін, вивчивши матеріали справи та оцінивши наявні у справі докази приходить до наступного. Судом встановлено, позивач [PERSON] є власником нежитлових приміщень першого поверху № 5-7 літ. «А-1» у двоповерховому будинку, розташованому за адресою: [ADDRESS] (на рогу з [ADDRESS] ) на підставі Договору купівлі-продажу від 06.08.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського мімького нотаріального округу Вахрушевою О.О , реєстровий номер 898, зареєстрований у Єдиному Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 10.08.2016 р. . Приміщення другого поверху є частиною нежитлової прибудови літ. «А1-3» та проінвентаризовані та зареєстровані як нежитлові приміщення 2-го поверху № 88,89 за адресою: [ADDRESS] та належать державі в особі Національного Банку України на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів 02.09.2014 р.. Вказане свідоцтво зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 02.09.2014 року. 31.03.2017 року на другому поверсі, у приміщеннях № 88, 89 нежитлової прибудови літ. «А1-3», що розташована над приміщеннями , що належать позивачу, виникла пожежа, що підтверджується Атом про пожежу від 02.04.2017 року, складеним Головним інспектором Холодногірського РВ у м. Харкові ГУ ДСС в Харківській області Пряхіним А.Є., його рапортом на імя Начальника Холодногірського РВ у м. Харкові ГУ ДСНС України в Харківській області від 02.04.2017 р. та Звітом про причину виникнення пожежі, що сталася у нежитловій покинутій будівлі за адресою: [ADDRESS] від 02.04.2017 р. У вказаних документах зазначено, що 31.03.2017 року о 14-27 год був здійснений виїзд на пожежу, яка сталася у нежитловій покинутій будівлі за адресою: [ADDRESS] . По прибуттю на місце було встановлено, що горить перекриття між 2-м поверхом та горищним приміщенням та сміття на 2-му поверсі. Розмір матеріального збитку та завданої шкоди в результаті пожежі неможливо встановити у зв`язку з тим, що власника не встановлено. . Місце знаходження зони виникнення первинного горіння на 2-му поверсі покинутої будівлі; джерело запалювання відкритий вогонь. Найбільш ймовірною причиною пожежі є - занесення відкритого джерела вогню із зовні. Відповідно до\~ст. 15 ЦПК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Згідно\~ст.16 ЦПК України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Положеннями ст. 319 ЦК України\~передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Згідно ст. 322 ЦК України\~тягар утримання покладається на власника, тобто відповідач зобов`язаний був утримувати своє майно в такому стані, щоб не завдавати збитків майну інших осіб,\~ За правилами ч.1\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної\~\~або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Ч.\~2\~ст.1166\~ЦК України\~встановлено,\~що особа,\~яка завдала\~шкоди,\~звільняється від\~її відшкодування,\~якщо вона\~доведе,\~що шкоди\~завдано не\~з її\~вини.Ст. 1192 ЦК України\~визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене ст. 22 ЦК України. Так,\~ст.22 ЦК України\~встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв`язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). У справах про відшкодування шкоди згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України\~обов`язок доведення відсутності вини несе відповідач. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно з ч. 1 ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.ч. 5, 6\~ст.81 ЦПК Цкраїни\~докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Ч. 7 ст. 81 ЦКП України імперативно встановлює, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Як встановлено в судовому засіданні на підставі Акту про пожежу від 02.04.2017 року, Звіту про причину виникнення пожежі, що сталася у нежитловій покинутій будівлі за адресою: [ADDRESS] та Рапорті від 02.04.2017 року зона виникнення первинного горіння була на 2-му поверсі покинутої будівлі, у всіх вказаних документах будівля, що належить відповідачу ідентифікується як «покинута», що знаходить своє підтвердження в її описі, а саме щодо відсутності дверей та частковому відсутності вікон, відсутності опалення, електромереж (та ввожу живлячого кабелю), газового обладнання, будь-якого обладнання чи технологічного процесу. З огляду на викладене, суд приходить до висновку про нехтування з боку відповідача своїм обов`язком утримувати майно належним чином. Як зазначено представником відповідача у судовому засіданні їм не відомо про внесення відомостей про пожежу до Єдиного реєстру досудових розслідувань; із відповідними заявами до органів поліції вони не звертались, жодних рішень слідчих до суду не оскаржували. З огляду на наведене , суд приходить до висновку про відсутність будь-яких претензій з боку відповідача до осіб, винних у спричиненні пожежі, відносно протиправної поведінки щодо його власності, та, відповідно, як власник, бере на себе повну відповідальність за спричинення шкоди третім особам. Відповідно до ст. 1177 ЦК України шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення відшкодовується відповідно закону. Шкода, завдана потерпілому внаслідок кримінального порушення компенсується йому за рахунок Державного бюджету України у випадках та у порядку, передбачених законом. Тобто у разі відповідних дій з боку відповідача щодо внесення даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань внаслідок злочинних дій осіб, які призвели до настання, у тому числі, матеріальної шкоди позивач набував право стягувати матеріальну шкоду з винної особи або держави, у разі її невстановлення або інших об`єктивних причин. Отже, стан об`єкту, який в доказах, наявних в матеріалах справи, зазначається як «покинутий», бездіяльність відповідача щодо порушення кримінальної справи, встановлення осіб, винних у виникненні пожежі, яка призвела до матеріальних збитків позивача, суд розцінює як неналежне утримання свого майна та фактичного визнання своєї протиправної поведінки щодо утримання цього майна. та погодження з тягарем зобов`язання утримання свого майна в належному чині, що призвело до спричинення збитків позивачу. Щодо визначення суми матеріальних збитків, то суд зазначає наступне. Згідно Акту залиття нежитлових приміщень 1-го поверху за адресою: [ADDRESS] КП «Жилкомсервіс» від 03.04.2017 року внаслідок гасіння пожежі, що мала місце 31.03.2017 року, власнику нежитлових приміщень 1го поверху [PERSON] була нанесена матеріальна шкода згідно експлікації нежилих приміщень: в приміщенні № 5 площею 21,1 м2 залитий верхній штукатурний шар стелі на площі 4 кв.м В результаті попадання вологи при тушінні пожежі сталася деформація верхнього штукатурного шару стелі. Сталося залиття та намокання відкритої електропроводки освітлювальних приладів верхнього світла (припинене електропостачання). Сталося залиття та намокання обладнання пожежної сигналізації. Трапилось намокання виробничої продукції (вимагається проведення ревізійного дослідження для встановлення суми збитків). У приміщенні № 6 площею 11,1 кв.м залитий верхній штукатурний шар стелі по всій площі. В результаті попадання вологи при тушінні пожежі сталася деформація верхнього штукатурного шару стелі .Сталося залиття та намокання відкритої електропроводки освітлювальних приладів верхнього світла (припинене електропостачання). Під дією вологи деформовано, місцями, керамічне покриття підлоги. Сталося залиття та намокання обладнання пожежної сигналізації. Трапилось намокання виробничої продукції (вимагається проведення ревізійного дослідження для встановлення суми збитків). Під дією вологи та деформації дерев`яного покриття стелі сталося обвалення металевих стелажів з продукцією. У приміщенні № 7 площею 37.1 кв.м - залитий верхній штукатурний шар стелі по всій площі. В результаті попадання вологи при тушінні пожежі сталася деформація верхнього штукатурного шару стелі .Сталося залиття та намокання відкритої електропроводки освітлювальних приладів верхнього світла (припинене електропостачання). Сталося залиття та намокання обладнання пожежної сигналізації. Трапилось намокання виробничої продукції (вимагається проведення ревізійного дослідження для встановлення суми збитків). Під дією вологи та деформації дерев`яного покриття стелі сталося обвалення металевих стелажів з продукцією. Для безпечного використання нежилих приміщень 1-го поверху власнику приміщень необхідно провести технічну експертизу про стан конструктивних елементів будівлі дерев`яного міжповерхового перекриття. Згідно акту виявлення та встановлення зіпсованої продукції в результаті пожежі та залиття 31.03.2017 року за адресою: [ADDRESS] від 03.04.2017 року, складеного ФОП [PERSON] [PERSON] та [PERSON] визначено перелік найменування продукції у кількості 65 найменувань та кількість штук по кожному з найменуванню. Згідно звіту про оцінку розміру прямого збитку (матеріального збитку) власнику речей (ґудзиків, воєнної та швейної фурнітури у кількості 48 найменувань, які знаходились за адресою: [ADDRESS] (в результаті затоплення під час тушіння пожежі на другого поверху) № 673/05-17, складеного ТОВ «Аргумент-Експерт» 22.05.2017 року розмір прямого збитку (матеріального збитку) заподіяного власнику речей ґудзиків, воєнної та швейної фурнітури) у кількості 65 найменувань, які знаходились за адресою: [ADDRESS] в результаті затоплення під час тушіння пожежі на другому поверсі становить 89, 374, 18 грн. Перелік найменувань товару у звіті про оцінку відповідає переліку найменувань. Сказаному в Акті виявлення та встановлення зіпсованої продукції від 03.05.2017 року та підтверджений фототаблицею. Згідно Звіту про оцінку розміру прямого збитку (матеріального збитку, заподіяного власнику нежитлового приміщення, розташованого на першому поверсі двоповерхової будівлі, в результаті затоплення під час тушіння пожежі на другому поверсі, за адресою : [ADDRESS] , складеним ТОВ «Аргумент Експерт» 22 травня 2017 року величина прямого збитку (матеріального збитку ), заподіяного власнику нежитлового приміщення. Розташованого на першому поверсі двоповерхової будівлі, в результаті затоплення під час тушіння пожежі на другому поверсі становить 83668,20 грн.; величина прямого збитку (матеріального збитку), заподіяного власнику нежитлового приміщення в результаті відновлення перекриття горища становить 61025,00 грн.; величина прямого збитку (матеріального збитку), заподіяного власнику нежитлового приміщення в результаті відновлення покрівлі становить 86\~350, 00 грн. Представник відповідача з наданими доказами не погоджується з огляду на те. що вони їх вважають неналежними з огляду на те, що наявність та право власності на пошкоджену продукцію не підтверджено належним чином, не надано чеків про витрати на проведення ремонтних робіт, які б свідчили про понесені реальні витрати. Крім того взагалі критично оцінюють ТОВ «Аргумент-Експерт» оскільки ці висновки не є висновком судової експертизи та експерт не був попереджений про кримінальнику відповідальність. Проте, суд з огляду на надані докази вважає доведеними позовні вимоги про стягнення матеріальної шкоди. Так, позивачем надані докази, які підтверджують те, що йому спричинена шкода та висновки спеціаліста щодо її розміру. Відповідач, окрім фактичних заперечень, не надав жодних доказів, які б могли спростувати докази , надані позивачем. Так, в судовому засіданні представником позивача було заявлено, що як виробничі предмети (ґудзики, фурнітура), так і приміщення знаходяться у стані, у якому фактично перебували на день пожежі та вони згодні на будь-які інші експертизи та /або оцінювання спричинення шкоди у разі сумнівів відповідача. Проте, з боку відповідача жодних клопотань щодо проведення експертиз або будь-яких інших щодо встановлення дійсної суми спричиненої шкоди позивачу заявлено не було. З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що відповідач не спростував належними та допустимими доказами відсутність своєї вини у спричиненні шкоди позивачу, клопотання про проведення відповідних судових експертиз не заявляв та не надав інших доказів щодо розміру спричиненої позивачу шкоди, хоча це є його процесуальним обов`язком, тож суд приходить до висновку про обґрунтованість та правильність висновку, приймає їх до уваги в якості належного та допустимого доказу при визначенні матеріальної шкоди. Та приходить до висновку про необхідність задоволення позовних вимог в частині відшкодування матеріальної шкоди. Щодо вимоги про стягнення моральної шкоди, яку позивач оцінив в 100000 грн., суд вважає за необхідне зазначити наступне. Відповідно до ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до\~ ст. 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Згідно абз. 1 п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди № 4 від 31.03.1995 року, у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Визначаючи розмір моральної шкоди, суд враховує вимоги розумності і справедливості та вважає, що така шкода позивачеві завдана в результаті неправомірних дій відповідача, що полягали у пошкодженні його майна та неможливості вільного користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації та визначає розмір моральної шкоди в 20000 грн., такий розмір шкоди є необхідним і достатнім для покриття завданої шкоди. В решті слід відмовити. Згідно ч. 1ст.133 ЦПК України\~судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Відповідно до ч. 1ст.141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно п. 1 ч. 2 ст.141 ЦПК України\~інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Таким чином, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сума судового збору в розмірі 3204,17 грн та витрати на проведення оцінки у розмірі 4400, 00 грн.

Outcome: partial