Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], третя особа голова правління ЖБК «Явір» [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди. Свій позов мотивував тим, що йому належить квартира [ADDRESS]. Над його квартирою розташована квартира №105, яка належить відповідачеві [PERSON] 22.12.2016 року, 28.12.2016 року та 19.01.2017 року його квартира була затоплена водою, що витікала з квартири №105, внаслідок чого були залиті стіни та стеля туалету, стеля кухні, стеля ванної кімнати та прийшли в непридатність шпалери. Як йому відомо, причиною вказаного залиття належної йому квартири стало перепланування та переобладнання ванної кімнати та туалету відповідачкою без належного дозволу, що перешкоджало доступ до труб водопостачання та водовідведення. Він запросив до своєї квартири голову ЖБК «Явір» [PERSON] та бухгалтера ЖБК [PERSON], які в присутності мешканців будинку з квартир №97 [PERSON], №81 [PERSON] оглянули його квартиру та склали [PERSON] про затоплення квартири. Враховуючи спричинені йому матеріальні збитки він звернувся до спеціалістів ТОВ «Лубнибудмонтаж», у яких мається ліцензія Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо господарської діяльності з будівництва обєктів», якими було складено Дефектний акт по ремонту стін та стелі, а також нараховано смету на ремонт та матеріал для ремонту, на загальну суму 15161 гривня. Позивач [PERSON] прохає суд стягнути з відповідачки [PERSON] на його користь матеріальну шкоду в сумі 15161 гривня, а також прохає стягнути судові витрати. В судовому засіданні позивач [PERSON] та його представник [PERSON] позовні вимоги підтримали, прохали задовольнити. Щодо заочного розгляду справи не заперечують. Відповідач [PERSON], будучи повідомлена про дату, час та місце розгляду справи належним чином, шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті суду, в судове засідання не зявилась без поважних причин. Третя особа голова правління ЖБК «Явір» [PERSON], будучи повідомлений про дату, час та місце розгляду справи належним чином, про що свідчить розписка в матеріалах справи, в судове засідання не зявився, про причини неявки суд не повідомив. 05.02.2018 року суд ухвалив провести заочний розгляд справи, на підставі наявних у справі доказів, згідно ст.280 ЦПК України, оскільки вважає що маються підстави для проведення заочного розгляду справи, про що не заперечував позивач. Суд, заслухавши позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав. З матеріалів справи вбачається, що згідно Свідоцтва про право особистої власності на квартиру від 15.11.1993 року (а.с.4), яке зареєстроване в бюро технічної інвентаризації за реєстровим №9084 у реєстровій книзі №71 позивачеві [PERSON] належить на праві особистої власності квартира [ADDRESS]. [PERSON] обстеження квартири [ADDRESS] від 21.01.2017 року (а.с.5), члени комісії ЖБК «Явір» в складі голови ЖБК [PERSON], бухгалтера [PERSON], в присутності мешканця квартири №89 [PERSON], а також в присутності мешканців квартир №97 та №81 [PERSON] та [PERSON] на предмет залиття встановили: що внаслідок залиття водою квартири №89 з квартири №105, яка розташована поверхом вище і належить [PERSON], що підтверджується відомостями з реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с.6), в квартирі позивача пошкоджені шпалери на стелі кухні, стелі та стінах туалету, стелі ванної кімнати. Відомості про пошкодження також підтверджуються фото матеріалами, наданими позивачем. Також у даному акті вказано, що власником квартири №105 [PERSON] незаконно проведено перепланування ванної кімнати та туалету у її квартирі, внаслідок чого став відсутній доступ до труб водопостачання та каналізації. Сплачувати кошти за нанесення збитків позивачеві [PERSON] відповідачка [PERSON] відмовилась. 07.02.2017 року виконробом ТОВ «Лубнибудмонтаж» було складено Дефектний акт (а.с.7) щодо найменування робіт та витрат, які необхідно провести у квартирі позивача. В цей же день було проведено зведений кошторисний розрахунок вартості ремонтних робіт та витрат матеріалів, згідно Дефектного акту (а.с.9-12), і загальна сума становить 15161 гривня. У відповідності до ст.ст. 76-83 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи…Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень…Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи…Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях… Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Суд оцінює належність, допустимість достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності. З урахуванням викладеного, позивачем надано докази у підтвердження факту залиття належної йому квартири з вини відповідача [PERSON], яка є власником квартири, розташованої вище. У спорах про відшкодування шкоди діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою саме відповідач доводить відсутність своєї вини у завданні шкоди. [PERSON] ст.322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Нормами статті стаття 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. [PERSON] статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Така особа може бути звільнена від відшкодування шкоди, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як роз'яснено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до стаття 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. [PERSON] ст.ст. 177, 179 Житлового кодексу України - громадяни зобов'язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об'єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під'їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування. Користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. [PERSON] п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України від 08 жовтня 1992 року №572 власник і наймач квартири зобов'язаний не допускати виконання робіт і інших дій, які спричиняють псування приміщень, приладів, обладнання будинку, порушують умови проживання громадян; дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної та іншої безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Частиною 1 ст.316 ЦК України передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яким вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.. [PERSON] ч.1 ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Частиною 4 ст. 319 ЦК України визначено, що власність зобов'язує. Окрім того, з аналізу положень п.п.4, 6, 8 ч.2 ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» вбачається, що власник зобов'язаний за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини; дотримуватися правил пожежної і газової безпеки, санітарних норм; дотримуватися вимог житлового та містобудівного законодавства щодо здійснення ремонту чи реконструкції приміщень або їх частин, не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг. Виходячи з наведеного, суд вважає, що з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] слід стягнути суму матеріальних збитків, спричинених залиттям квартири позивача (15161 гривня). Крім цього, позивачем по справі було понесено судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 640 гривень (а.с.1). Дані витрати слід стягнути з відповідача на користь позивача на підставі ст.141 ЦПК України. Враховуючи вищевикладене,

Outcome: approved