Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з позовом до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна», [PERSON] про відшкодування шкоди, спричиненої внаслідок ДТП. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 22.07.2015 року близько 12 год. 00 хв. на 483 км автодороги «Київ-Чоп» Буського району Львівської області водій [PERSON] (Відповідач 2), керуючи автомобілем «DAF XF.430» (р.н. [NUMBER]), при виконанні розвороту ліворуч, не надав дорогу транспортному засобу, який рухався в зустрічному напрямку, внаслідок чого здійснив зіткнення з автомобілем марки «ВАЗ 2109» (р.н. [NUMBER]) під керуванням [PERSON] (Позивач). У результаті ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження. На момент зіткнення у транспортному засобі [PERSON] перебували пасажири, а саме: [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON]. Постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.09.2015 року по справі №308/095153/15-ц водія [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП України. У зазначений постанові Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області допустив описку, про виправлення якої 18.12.2015 року виніс додаткову постанову, вказавши дійсне прізвище правопорушника «Лендьєл Олександр Олександрович». Внаслідок ДТП позивачу було завдано моральну та майнову шкоду. Моральна шкода, завдана [PERSON], полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав у зв'язку протиправною поведінкою щодо нього самого, його рідних і близьких, яка у грошовому розмірі становить 30 000 грн., та у душевних стражданнях, яких він зазнав у зв'язку із протиправним пошкодженням його майна, яка у грошовому розмірі становить 20 000 грн., що в загальному розмірі становить 50 000 грн. Завдана [PERSON] майнова шкода полягає у пошкодженні в результаті ДТП його автомобіля «ВАЗ 2109» (р.н. [NUMBER]) та становить 29 400, 74 грн., що підтверджується Звітом приватного підприємства «Автоексперт» про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику автомобіля [NUMBER], №128 від 11.08.2015 року (далі - Звіт), проведеного за участю представника ПрАТ «СК «Провідна». За проведення автотоварознавчої оцінки вартості матеріального збитку Позивачем сплачено 800 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 05.08.2015 року та актом виконаних робіт від 11.08.2015 року. Окрім вартості відновлюваного ремонту, [PERSON] понесено витрати на евакуацію транспортного засобу з місця пригоди в сумі 2100 грн., що підтверджується товарним чеком від 22.07.2015 року та [PERSON] прийому виконаних робіт від 22.07.2015 року. На момент ДТП цивільно-правова відповідальність володільця автомобіля «DAF XF.430» (р.н. [NUMBER]), яким на момент ДТП на відповідній правовій підставі був [PERSON], була застрахована страховиком ПрАТ «СК «Провідна» (Відповідач 1) згідно з полісами №АС/4601089 та №АС/4601090 обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Враховуючи наведене, [PERSON] звернувся до страховика з повідомленням та заявою про виплату страхового відшкодування, долучивши документи, що підтверджують спричинену шкоду, в тому числі оригінали розрахункових документів (котрі на дату звернення до суду знаходяться у страховика). У відповідь ПрАТ «СК «Провідна» надіслала повідомлення про виплату страхового відшкодування у розмірі 16392,40 грн. та за мінусом франшизи в сумі 500,00 грн., що компенсовується особою, відповідальною за завдані збитки. Оскільки страхове відшкодування [PERSON] страховиком виплачене частково, розмір невідшкодованої ПрАТ «СК «Провідна» майнової шкоди завданої [PERSON] в результаті пошкодження його автомобіля становить 15 908,34 грн. та 500 грн. має бути компенсована [PERSON] Також вважає, що останнім повинна бути відшкодована спричинена позивачу моральна шкода. Просив стягнути з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна» (код ЄДРПОУ 23510137) на користь [PERSON] 12 508, 34 грн. - вартість відновлювального ремонту пошкодженого транспортного засобу ВАЗ 2109 (р.н. [NUMBER]), 2100 грн. - сума витрат на евакуацію транспортного засобу та 800 грн. - вартість проведеної автотоварознавчої оцінки з визначення вартості матеріального збитку та судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] 30 000 грн. як відшкодування моральної шкоди, завданої у зв'язку з протиправною поведінкою щодо нього самого, його рідних та близьких, 20 000 грн. - як відшкодування моральної шкоди, завдана у зв'язку протиправним пошкодженням майна, а також 500 грн. франшизи та судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. 20.12.2016 року позивач подав заяву про відмову від позовних вимог, просив закрити провадження в частині стягнення вимог з відповідача [PERSON] В судове засідання позивач не з`явився, його представник [PERSON] подав заяву з проханням справу слухати без їх участі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, його представник [PERSON] подав заяву про те, що вони не заперечують проти закриття провадження в частині позовних вимог до [PERSON] Ухвалою суду від 26.12.2016 року закрито провадження у справі в частині позовних вимог до [PERSON] про стягнення на користь [PERSON] 30 000 грн. як відшкодування моральної шкоди, завданої у зв'язку з протиправною поведінкою щодо нього самого, його рідних та близьких, 20 000 грн.- як відшкодування моральної шкоди завданої у зв'язку протиправним пошкодженням майна, а також 500 грн. франшизи та судових витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Представник відповідача ПАТ «Страхова компанія «Провідна» в судове засідання не з`явився, подав заперечення на позов, в яких посилався на те, що між ПГІ «Інсталпласт- ХВ» (Страхувальник) та ПрАТ «СК «ПРОВІДНА» (Страховик) 09 жовтня 2014 року був укладений поліс обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів № АС/4601089 (далі - Поліс), строком дії з 10.10.2014 року по 09.10.2015 року, відповідно до якого застраховано цивільну відповідальність осіб, які на законних підставах керують забезпеченим транспортним засобом «ВАБ ХР 95 430», д.н.з. [NUMBER] (далі - забезпечений ТЗ). Полісом (п.5.) передбачена франшиза у розмірі 500 гривень 00 копійок. 22 липня 2015 року на 483-му кілометрі плюс 100 метрів автодорозі Київ - Чоп сталося ДТП за участю забезпеченого ТЗ та автомобіля [NUMBER]. Спеціальним законом, який регулює відносини у сфері обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, є Закон України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» від 01.07.04 р. № 1961-ГУ (надалі - Закон). Якщо норми цього Закону передбачають інше, ніж положення інших актів цивільного законодавства України, то застосовуються норми цього Закону (ст. 2 цього Закону). 23 липня 2015 року до ПрАТ «СК «ПРОВІДНА» звернувся Позивач із заявою про виплату страхового відшкодування, у якій Позивач у розділі «Спосіб визначення розміру страхового відшкодування», зазначив: «По калькуляції складеній спеціалістом Страховика у відповідності до вимог ст.36.2 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобі», з розміром та способом визначення страхового відшкодування за розрахунком згоден - підпис Позивача». Заперечень, зауважень чи доповнень до вказаної заяви від Позивача не поступало. На виконання вимог п. 34.4 ст. 34 та ст. 34 вказаного Закону, в присутності Позивача із застосуванням фотозйомки було проведено огляд його пошкодженого автомобіля, за результатами якого складено [PERSON] огляду транспортного засобу від 05.08.2015 року, який підписаний Позивачем, заяв та зауважень від якого не надходило, а з метою визначення розміру збитків, завданих Позивачу в результаті пошкодження транспортного засобу, 02.02.2016 року спеціалістом ПрАТ «СК «ПРОВІДНА» на підставі заяви Позивача на виплату страхового відшкодування від 26.10.2016 року та Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 р. N 142/5/2092 із змінами та доповненнями від 24.07.2009р. № 1335/5/1159 та за допомогою програмного продукту «Аудатекс», рекомендованого Міністерством юстиції для проведення авто товарознавчих досліджень, було проведено Калькуляцію №2300082253 (далі - Калькуляція). Правомірність застосування ПрАТ «СК «ПРОВІДНА» вказаного програмного комплексу для складання кошторису відновлювального ремонту КТЗ іноземного виробництва також узгоджується з думкою колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка висвітлена в резолютивній частині Ухвали від 21.01.2013 року по справі №6-49399. Відповідно до вказаної калькуляції, вартість відновлювального ремонту пошкодженого автомобіля Позивача без урахування фізичного зносу становить 26 478, 91 грн. Згідно з Методикою значення фізичного зносу Ез приймається таким, що дорівнює 0,7. Таким чином, вартість відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу автомобіля [NUMBER] становить 16 892, 40 грн. (У=10 282,5 грн. + 2501,40 грн. +13695, 01 грн. * (1-0,7). Оскільки фактичний розмір затрат на ремонт майна (відновлювальний ремонт автомобіля) Позивача більший за суму отриманого страхового відшкодування, то необхідно прийняти рішення з урахуванням вимог ст. 1194 Цивільного кодексу України та Постанови ПВСУ № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», про відшкодування різниці між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою особою винною в настанні ДТП, а саме іншого співвідповідача по справі. Також Відповідач вважає, що Позивачем не надано доказів на підтвердження відшкодування в його користь витрат на проведення експертизи та витрат на евакуацію транспортного засобу. На зазначених вище підставах Відповідач 1 вважає позовні вимоги Позивача до ПрАТ «СК «ПРОВІДНА» незаконними та необґрунтованими, а тому - такими, що не підлягають задоволенню. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що 22.07.2015 року близько 12 год. 00 хв. на 483 км автодороги «Київ-Чоп» Буського району Львівської області водій [PERSON] (Відповідач 2), керуючи автомобілем «DAF XF.430» (р.н. [NUMBER]), при виконанні розвороту ліворуч, не надав дорогу транспортному засобу, який рухався в зустрічному напрямку, внаслідок чого здійснив зіткнення з автомобілем марки «ВАЗ 2109» (р.н. [NUMBER]) під керуванням [PERSON] (Позивач). У результаті ДТП транспортні засоби отримали механічні пошкодження. На момент зіткнення у транспортному засобі [PERSON] перебували пасажири, а саме: [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON]. Постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.09.2015 року по справі №308/095153/15-ц водія [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП України. У зазначений постанові Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області допустив описку, про виправлення якої 18.12.2015 року виніс додаткову постанову, вказавши дійсне прізвище правопорушника «Лендьєл Олександр Олександрович». Внаслідок ДТП позивачу було завдано моральну та майнову шкоду. Моральна шкода, завдана [PERSON], полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав у зв'язку протиправною поведінкою щодо нього самого, його рідних і близьких та у душевних стражданнях, яких він зазнав у зв'язку із протиправним пошкодженням його майна. 20.12.2016 року позивач подав заяву про відмову від позовних вимог до [PERSON], просив закрити провадження в частині стягнення вимог з відповідача [PERSON] і ухвалою суду від 26.12.2016 року закрито провадження у справі в частині позовних вимог до [PERSON]. Завдана [PERSON] майнова шкода полягає у пошкодженні в результаті ДТП його автомобіля «ВАЗ 2109» (р.н. [NUMBER]) та становить 29 400,74 грн., що підтверджується звітом №128 від 11.08.2015 року приватного підприємства «Автоексперт» про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику автомобіля [NUMBER], проведеного за участю представника ПрАТ «СК «Провідна». За проведення автотоварознавчої оцінки вартості матеріального збитку Позивачем сплачено 800 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 05.08.2015 року та [PERSON] виконаних робіт від 11.08.2015 року. Окрім вартості відновлюваного ремонту, [PERSON] понесено витрати на евакуацію транспортного засобу з місця пригоди в сумі 2100 грн., що підтверджується товарним чеком від 22.07.2015 року та актом прийому виконаних робіт від 22.07.2015 року. На момент ДТП цивільно-правова відповідальність володільця автомобіля «DAF XF.430» (р.н. [NUMBER]), яким на момент ДТП на відповідній правовій підставі був [PERSON], була застрахована страховиком ПрАТ «СК «Провідна» (Відповідач 1) згідно з полісами №АС/4601089 та №АС/4601090 обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів. Відносини з відшкодування шкоди, заподіяної джерелом підвищеної небезпеки, регулюються Цивільним кодексом України та Законом України «Про обов»язкове страхування цивільно-правової відповідальності наземних транспортних засобів». Згідно зі ст.526 ЦК України зобов»язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до ст. 979 ЦК України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов»язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов»язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору. Ч.1 ст.22 ЗУ «Про обов»язкове страхування цивільно-правової відповідальності наземних транспортних засобів» передбачно, що у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров»ю, майну третьої особи. Відповідно до п.п.33.1 ст.33 Закону України «Про обов»язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у разі настання дорожньо-транспортної пригоди, яка може бути підставою для здійснення страхового відшкодування, водій транспортного засобу, причетний до такої пригоди, зобов»язаний невідкладно, але не пізніше трьох робочих днів з дня настання дорожньо-транспортної пригоди, письмово надати страховику, з яким укладено договір обов»язкового страхування цивільно-правової відповідальності, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду встановленого МТСБУ зразка, а також відомості про місцезнаходження свого транспортного засобу та пошкодженого майна, контактний телефон та свою адресу. Якщо водій транспортного засобу з поважних причин не мав змоги виконати зазначений обов»язок, він має підтвердити це документально. 23.07.2016 року [PERSON] звернувся до страховика з повідомленням та заявою про виплату страхового відшкодування, долучивши документи, що підтверджують спричинену шкоду, в тому числі оригінали розрахункових документів (котрі на дату звернення до суду знаходяться у страховика). У відповідь ПрАТ «СК «Провідна» надіслала повідомлення про виплату страхового відшкодування лише у розмірі 16392,40 грн. та за мінусом франшизи в сумі 500,00 грн. Після його отримання [PERSON] 09 березня 2016 року направив страховику заяву із проханням надати інформацію про причини невиплати страхового відшкодування у повному розмірі. Листом від 10 березня 2016 року ПрАТ «СК «Провідна» повідомила, що вартість відновлювального ремонту пошкодженого транспортного засобу «ВАЗ 2109» (р.н. [NUMBER]) було визначено страховиком на підставі Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, не надавши при цьому будь-яких документів, інформації про проведення такої оцінки та про особу, що її проводила. Відповідно до ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб»єкта оціночної діяльності. Датою оцінки є дата, за станом на яку здійснюються процедури оцінки майна та визначається вартість майна. Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб»єктом оціночної діяльності - суб»єктом господарювання. Відповідно до ст. 12 Закону звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб»єктом оціночної діяльності - суб»єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб»єкта оціночної діяльності. Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна. Як зазначено вище, пунктом 5.1. «Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів» № 142/5/2092 від 24.11.2003 року (зі змінами № 137/5/2732 від 08.12.2004 року та № 1335/5/1159 від 24.07.2009 року - далі Методика передбачено, що технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) являє собою початковий етап дослідження, який дає змогу органолептичними методами визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом (оцінювачем), який складає висновок чи звіт (акт), можливе тільки за рішенням органу (посадової особи), який здійснює судове чи досудове слідство, у разі надання ними даних, необхідних для оцінки. Усупереч вимогам наведених нормативних актів Відповідачем надано лише «розрахунок-калькуляцію № [NUMBER]», що не є належним доказом, оскільки сама лише калькуляція не підтверджує визначення розміру шкоди. Така калькуляція складена не експертом, а «спеціалістом» і огляд від страхової компанії проводився також не експертом, а лише представником страховика, що підтвердив у своїх запереченнях сам Відповідач. Дане суперечить встановленому порядку проведення визначення розміру шкоди. Із наданим розрахунком позивача не було ознайомлено, а тому перевірити його правильність та достовірність неможливо. Позивач не міг погодитись із розміром та способом визначення страхового компанією відшкодування, як про це зазначає відповідач, оскільки на момент подання заяви про виплату розмір шкоди ще не був визначений. Посилання Відповідача на нібито наявний у заяві про виплату відшкодування підпис Позивача слід оцінювати критично, оскільки відповідно до вимог встановленої МТСБУ форми бланк заяви на виплату страхового відшкодування не містить графи «погодження із розміром відшкодування на підставі розрахунку». Отже, твердження страховика про виплату на підставі правильної калькуляції є безпідставним. Посилання Відповідача на долучені ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, як на правомірність використання наданого ним розрахунку розміру збитків, суд до уваги не бере. З наданих ухвал вбачається, що калькуляція бралась до уваги тільки через те, що вона ніким не спростована та позивачем не було подано належних доказів, які б обґрунтовували його вимоги. Відповідно до ст. 29 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у зв»язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов»язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв»язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов»язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Пунктом 14 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 01.03.2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» передбачено, що при визначенні розміру та способу відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого, судам слід враховувати положення статті 1192 ЦК. Наприклад, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п. 1.3 Методики, вимоги Методики є обов»язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб»єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб»єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб»єктами цивільно-правових відносин. Пункт 1.4 Методики передбачає, що Методика застосовується з метою визначення матеріальних збитків, завданих власнику в разі пошкодження КТЗ, за результатами оцінки оцінювач складає звіт про оцінку КТЗ (п. 4.3). У звіті (акті) або висновку експерта (експертного дослідження) про оцінку КТЗ зазначається така інформація (п. 4.4): а) повне найменування суб»єкта оціночної діяльності, його місцезнаходження, телефон (факс), номер та термін дії сертифіката суб»єкта оціночної діяльності; б) дата надходження матеріалів для оцінки і дата підписання звіту (акта), висновку; в) найменування юридичної особи або прізвище, ім»я, по батькові фізичної особи, яка призначила (замовила) оцінку КТЗ; г) питання (завдання), що поставлені перед оцінювачем (експертом) (мета оцінки); ґ) назва об»єкта (об»єктів), представленого для оцінки; д) найменування юридичної особи (прізвище, ім»я, по батькові фізичної особи), місцезнаходження (місце проживання) власника майна та його майнові права на КТЗ; е) відомості про фізичну особу, що здійснює оцінку КТЗ: посада, прізвище, ім»я, по батькові, освіта, спеціальності (загальна й оціночна за напрямом програми базової підготовки), стаж роботи за цими спеціальностями, учений ступінь і вчене звання (за наявності), номер, дата видачі кваліфікаційного свідоцтва та посвідчення про підвищення кваліфікації; є) інформація, що має значення для виконання оцінки, з посиланням на джерела її отримання; ж) клопотання оцінювача, експерта про надання додаткових матеріалів, результати їх розгляду (якщо це мало місце); з) перелік використаних довідкових джерел інформації, літератури із зазначенням основних бібліографічних даних (найменування, автори, місце та рік видання); и) дані про час та місце проведення огляду КТЗ оцінювачем (експертом); і) відомості про осіб, які брали участь в огляді об»єкта оцінки, якщо їх участь обумовлена призначенням оцінки або договором про виконання оцінки; ї) ідентифікаційні дані КТЗ відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу (технічного паспорта) або з копій цих документів; й) показання одометра (тахографа) КТЗ або лічильника мотогодин (за наявності); к) результати візуального огляду щодо відповідності (невідповідності) номерів кузова, шасі, інших складових частин записам у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу (технічному паспорті) або в інших документах; л) відомості про комплектність та укомплектованість КТЗ; м) відомості про склад оновлених складників КТЗ, інформаційні ознаки виконаного відновлювального ремонту, інші обставини, які мають значення для розв»язання поставлених питань; н) відомості про виявлені під час огляду дефекти, пошкодження, а також обґрунтування засобів і обсягу відновлювальних робіт з їх усунення чи інших способів урахування дефектів; о) перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки та припущення, у межах яких проводилася оцінка; п) викладення змісту використаних методичних підходів, методів, оціночних процедур та відповідних розрахунків; р) висновок про вартість майна або висновок про результати автотоварознавчої експертизи (експертного дослідження); с) додатки, які становлять невід»ємну частину звіту (акта), висновку експерта (експертного дослідження) про оцінку і містять дані стосовно технічного стану КТЗ (його складників), їх фотографічні зображення і дані, що підтверджують припущення та розрахунки. У додатках також може бути графічна розгортка побудови пошкодженого або розукомплектованого КТЗ з відображенням характеру пошкоджень або протокол технічного огляду з посиланням на характер і обсяг його пошкодження. Пунктом 5.1. Методики передбачено, що технічний огляд КТЗ оцінювачем (експертом) являє собою початковий етап дослідження, який дає змогу органолептичними методами визначити ідентифікаційні дані КТЗ; його комплектність; укомплектованість; технічний стан, обсяг і характер пошкоджень; пробіг за одометром, інші показники на момент технічного огляду, необхідні для оцінки майна. Визначення матеріального збитку чи вартості КТЗ без його огляду особисто експертом (оцінювачем), який складає висновок чи звіт (акт), можливе тільки за рішенням органу (посадової особи), який здійснює судове чи досудове слідство, у разі надання ними даних, необхідних для оцінки. Відповідно до п. 50, 51 Національного стандарту № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених Постановою КМУ від 10.09.2003 р., №1440, проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється: ознайомлення з об»єктом оцінки, характерними умовами угоди, для укладення якої проводиться оцінка; визначення бази оцінки; подання замовнику пропозицій стосовно істотних умов договору на проведення оцінки. Незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладння договору на проведення оцінки; ознайомлення з об»єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об»єкта оцінки та пов»язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об»єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об»єкта оцінки на нову дату (у разі потреби). Згідно зі ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб»єкта оціночної діяльності. Звіт про вартість матеріального збитку № 128 від 11.08.2015 року, що наданий Позивачем на підтвердження розміру своїх позовних вимог, відповідає вимогам нормативно-правових актів наведених вище. Огляд пошкодженого автомобіля Позивача, як початковий етап дослідження, проводився експертом [PERSON], а також на огляді були присутні Позивач [PERSON] та представник ПрАТ «СК «Провідна» [PERSON] Також до Звіту приєднано копію сертифікату№ 16591/14 від 20.06.2014 року про відповідну спеціалізацію, що дозволяє проведення таких оцінок, копію свідоцтва №63 про присвоєння кваліфікації аварійного комісара з правом проведення автотоварознавчої експертизи, копію кваліфікаційного свідоцтва №116, копію свідоцтва про реєстрацію в держаному реєстрі оцінювачів №1836 від 12.08.2002, копію посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ № 8442 - ПК від 13.09.2013, копію свідоцтва №3728 про надання права на проведення автотоварознавчих експертиз. Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов»язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Вказівки Відповідача на суперечності у Звіті суд вважає безпідставними, оскільки з матеріалів справи вбачається, що удар серед іншого відбувся і в заводський ідентифікаційний номер кузова автомобіля «номерний стакан» (пошкодження металу на поверхні номерної площадки), привівши його у невідповідність, а тому виникає необхідність у ідентифікації транспортного засобу при реєстрації (перереєстрації) та проведенні спеціального дослідження автомобіля на предмет встановлення справжності його ідентифікаційного номера, а також дублювання номеру, інформацію про що і зазначено у Звіті. Згідно з п. 15 Порядку державної реєстрації (перереєстрації), затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 7 вересня 1998 р. № 1388 (зі змінами і доповненнями) державна реєстрація (перереєстрація), зняття з обліку транспортних засобів, крім випадків вибракування їх у цілому, без ідентифікаційного номера або із знищеними, пошкодженими (один чи кілька символів номера візуально не визначаються) чи підробленими (змінено один або кілька символів номера, замінено панель (табличку) або частину панелі (таблички) з номером) ідентифікаційними номерами складових частин (кузова, шасі, рами) не допускається. Також, вказівки Відповідача щодо різниці у розмірі збитку спростовуються внесенням експертом [PERSON] виправлення у Звіт, які засвідчені своїм підписом, прізвищем та ініціалами, що підтверджується копією сторінки «12» Звіту. Відповідно до п. 36.2 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» якщо відшкодування витрат на проведення відновлювального ремонту пошкодженого майна (транспортного засобу) з урахуванням зносу здійснюється безпосередньо на рахунок потерпілої особи (її представника), сума, що відповідає розміру оціненої шкоди, зменшується на суму визначеного відповідно до законодавства податку на додану вартість. Встановлено, що страхове відшкодування було виплачене [PERSON] на його рахунок через систему Privat Money. У такому випадку розмір відшкодування зменшується на суму податку на додану вартість. Звіт № 128 від 11.08.2015 року складений із врахуванням 20 % ПДВ на складові запчастини (арк. 4 ремонтної калькуляції Звіту № 128) . Згідно зі Звітом вартість ремонтно-відновлювальних робіт 18 987, 50 грн.; вартість необхідних для ремонту матеріалів 5 423, 94 грн.; вартість складових, що підлягають заміні під час ремонту - 16 630, 99 грн. Фізичний знос при цьому становить 0,7. Відповідно до п. 1.6 Методики фізичний знос КТЗ (його складників) - утрата вартості КТЗ (його складників), яка зумовлена частковою або повною втратою первісних технічних та технологічних якостей КТЗ (його складників) порівняно з вартістю нового подібного КТЗ (його складників). Отже, вартість складових, що підлягають заміні під час ремонту становитиме 4 989 грн. Таким чином, розмір відшкодування із врахуванням фізичного зносу та вирахуванням 20 % ПДВ становить 23 520, 35 грн. (18987, 5 грн. + 5423, 94 грн. + (16630, 99 * (1-0,7) - 20 %) Оскільки страхове відшкодування [PERSON] страховиком виплачене частково, розмір невідшкодованої ПрАТ «СК «Провідна» майнової шкоди завданої [PERSON] в результаті пошкодження його автомобіля становить 6 627, 95 грн. різниця між виплаченим відшкодуванням та дійсним розміром шкоди і за мінусом франшизи (23 520, 35 грн. - 16 392, 4 грн. - 500 грн. франшизи). Крім того, за проведення автотоварознавчої оцінки вартості матеріального збитку позивачем сплачено 800 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 05.08.2015 року та актом виконаних робіт від 11.08.2015 року. Відповідно до п.п. 34.2, 34.3 ст. 34 «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» протягом 10 робочих днів з дня отримання повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ) зобов»язаний направити свого представника (працівника, аварійного комісара або експерта) на місце настання страхового випадку та/або до місцезнаходження пошкодженого майна для визначення причин настання страхового випадку та розміру збитків. Якщо представник страховика не з»явився у визначений строк, потерпілий має право самостійно обрати аварійного комісара або експерта для визначення розміру шкоди. У такому разі страховик зобов»язаний відшкодувати потерпілому витрати на проведення експертизи (дослідження). Судом встановлено та не заперечується відповідачем, що 23.07.2015 року Позивач звернувся до страховика із заявою про виплату страхового відшкодування, однак представник страховика для огляду автомобіля у 10-ти денний термін не з'явився. У зв'язку з цим 05.08.2015 року, тобто після закінчення 10-ти денного терміну, для проведення оцінки розміру майнової шкоди Позивачем було залучено експерта [PERSON] На огляді транспортного засобу 05.08.2015 року був присутній і представник страховика, яким також було складено протокол огляду, що міститься у наданих страховиком заперечень. Таким чином, на підставі п.34.3 ст.34 Закону, зі страховика підлягають відшкодуванню 800 грн. за проведене дослідження. Окрім вартості відновлюваного ремонту, [PERSON] понесено витрати на евакуацію транспортного засобу з місця пригоди в сумі 2100 грн., що підтверджується товарним чеком від 22.07.2015 року та [PERSON] прийому виконаних робіт від 22.07.2015 року. Відповідно до ст. 29 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у зв»язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов»язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки. Зі змісту даної норми випливає, що страховиком безумовно відшкодовуються витрати на евакуацію транспортного засобу до місця проживання чи здійснення ремонту. При цьому, поважною причиною евакуації транспортного засобу є його пошкодження (в тому числі передньої правої амортизаційної стійки, які підтверджуються також фототаблицею № 11 звіту № 128), що унеможливлює самостійний рух автомобіля. Надані позивачем документи (товарний чек від 22.07.2015 року та [PERSON] прийому виконаних робіт від 22.07.2015 року ФОП [PERSON].) є належними розрахунковими (платіжними) документами та відповідають вимогам Закону України від 6 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» який передбачає, що розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг надрукований у випадках, передбачених цим Законом або заповнений вручну. Згідно зі ст.1 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» первинний документ - документ, який містить відомості про господарську операцію та підтверджує її здійснення. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення (ч. 1 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», п. 2.2 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку № 88). Тобто первинний документ - [PERSON] виконаних робіт підтверджує факт здійснення госпоперації - отримання послуг (п. 2.13 Положення № 88). Таким чином, наданий товарний чек від 22.07.2015 року та [PERSON] прийому виконаних робіт від 22.07.2015 року із детальним описом виконаної роботи та сплачених коштів, що був наданий, є належними та допустимими доказами, а тому зі страховика підлягають відшкодуванню 2100 грн. Пунктом 19 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 01.03.2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» передбачено, що з урахуванням змісту статті 979 ЦК та статті 16 Закону України «Про страхування» у разі настання страхового випадку страховик зобов'язаний виплатити страхове відшкодування, а інші умови договору страхування є підставою для відмови у виплаті лише в тому разі, якщо таке порушення положень договору страхувальником перешкодило страховику переконатись, що ця подія є страховим випадком, і має оцінюватись судом у кожному конкретному випадку. Наприклад, несвоєчасне повідомлення страхувальником страховика без поважних на те причин про настання страхового випадку (пункт 5 частини першої статті 989 ЦК, пункт 5 частини першої статті 991 ЦК) може бути підставою для відмови у виплаті страхового відшкодування у тому разі, якщо воно позбавило страховика можливості дізнатися, чи є ця подія страховим випадком. При цьому суди також повинні мати на увазі, що порушення страхувальником визначеного договором страхування строку подання документів, що стосуються страхового випадку, не є порушенням визначеного договором строку повідомлення про настання страхового випадку. Статтею 41 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Згідно зі ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов»язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. У відповідності до ч.2 ст.1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, речове право, договір оренди, підряду тощо) володіє транспортним засобом. Згідно з п.1 ч.1 ст.1188 ЦК України шкода, завдана одній особі з вини іншої особи внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки, відшкодовується винною особою. На підставі викладеного,

Outcome: partial