Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-20 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом, яким просить суд стягнути з відповідача на його користь завдану майнову шкоду в розмірі 4771,67 грн. та моральну шкоду в сумі 1000,00 грн., яка спричинена йому внаслідок залиття його квартири власником квартири [PERSON], яка розташована поверхом вище. В судовому засіданні представник позивача повністю підтримав позовні вимоги [PERSON], пославшись на обставини та підстави, викладені у позовній заяві, просить суд позов задовольнити. Відповідач, будучи належним чином повідомленим про день, час і місце розгляду справи, про що свідчать поштові повідомлення, до суду не зявився, причини неявки суду не повідомив, заперечень щодо позову не надав, а тому суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів у відсутність відповідача, заочно, у відповідності до ст. 224 ЦПК України, про що не заперечує представник позивача. Представник третьої особи ЖЕК № 7 позовні вимоги підтримала у повному обсязі, вирішення цивільного спору поклалась на розсуд суду, підтвердила завдання збитків позивачу з вини відповідача, який є власником квартири в цьому будинку поверхом вище. Заслухавши пояснення представника позивача, третьої особи, покази свідка, оглянувши та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку що позов підлягає до задоволення по наступним підставам. В судовому засіданні встановлено, що підтверджується матеріалами цивільної справи та показами свідка [PERSON], позивач [PERSON], являється співвласником трьохкімнатної квартири [ADDRESS], що підтверджується свідоцтвом про право приватної власності на житло та технічним паспортом квартири ( а.с.9-12). 21 вересня 2015 року квартиру позивача було залито водою, яка текла з приміщення квартири № 190, що розташована поверхом вище над його квартирою, власником якої є [PERSON]. Про залиття квартири позивач 22.09.2015 року повідомив працівників ЖЕКу № 7 м. Біла Церква. Комісією працівників ЖЕКу було проведено обстеження квартири позивача з метою виявлення причин і розміру заподіяної шкоди залиттям квартири. Згідно з актом комісії, причиною залиття квартири стала несправність санітарно-технічного обладнання на кухні у [ADDRESS]. Підтікання злива води під кухонною мийкою, встановленою власником квартири № 190 відповідачем [PERSON]. Залиття квартири позивача сталось через неправильне користування системою каналізаційного зливу та несвоєчасне прочищання кухонної каналізації, оскільки необхідно було терміново прийняти міри по ремонту кухонного санітарно-технічного обладнання, що підтверджується актом комісії житлово-експлуатаційної організації ( .с.13). Залиттям квартири були пошкоджені стіни і шпалери середньої щільності - 2 кв.м, підлога, стеля, фарба, що потребувало ремонту. Відповідно до висновку експерта ПП «Спілки експертів» від 20 жовтня 2015 року, вартість проведення якої склав 800,00 грн., сума ремонту склала 3833 грн. ( а.с. 15-17). Аналогічне залиття квартири позивача сталось 30.09.2015 року з вини мешканців квартири № 190, що належить відповідачу. Завдані збитки відповідач добровільно не відшкодував, що стало причиною звернення до суду позивача. Суд погоджується з доводами сторони позивача, що загальний розмір майнової шкоди складає: 3833,00 грн. (вартість відновлювальних ремонтних робіт) + 800,00 грн. (вартість послуг експерта) + 138 грн. 67 коп. (вартість коштів, затрачених за послуги (МБТІ), всього = 4771 грн. 67 коп. Відповідно до п. 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених Постановою Кабінету міністрів України № 572 від 08.10.1992 року, власники квартир зобов'язані забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Згідно п. 35 вказаних Правил, власник квартири повинен своєчасно повідомляти власника будинку про виявлені несправності, які порушують нормальну експлуатацію цього будинку та інше. Також, відповідно до вищезазначених Правил, власники квартири зобовязані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, а при появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Відповідно до п.1.4.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства від 17.05.2005 року за № 927/11207, власник, наймач /орендар/ жилого будинку, жилого чи нежилого у жилому будинку приміщення, що припустив вчинення дій, якими порушуються права інших споживачів відшкодовує всі збитки за свій рахунок. При зазначених обставинах суд приходить до висновку, що відповідати за завдану позивачу шкоду повинен відповідач, як власник квартири, який зобовязаний здійснювати належний контроль за сантехнічним станом квартири. Відповідно до ст.ст. 319, 322 ЦК України, власність зобов'язує і власник несе відповідальність за майно, що йому належить. Згідно ст. 323 ЦК України, ризик випадкового знищення та випадкового пошкодження майна несе його власник. Оскільки квартира належить на праві власності відповідачу, то саме він повинен нести відповідальність за свою власність, а також вжити всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення ситуацій з негативними наслідками, у даному випадку залиття квартири позивача. У відповідності до ст.ст. 151, 156 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності квартиру, члени їх сімей зобов`язані дбайливо ставитись до квартири, забезпечувати її схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Згідно зі ст. 190 ЖК України, громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню зобов`язані відшкодувати заподіяну шкоду. Відповідно до ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права /реальні збитки/. За ч. 2 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Також суд враховує, що внаслідок залиття квартири позивачу завдана моральна шкода, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, завдання незручностей для сімї позивача, а також відмова відповідача добровільно відшкодувати завдану майнову шкоду. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Відповідно до розяснень постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» № 4 від 31.03.1995 року, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, завданих фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу завданих позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням у кожному конкретному випадку ступеню вини відповідача та інших обставин. Згідно ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. За ч. 3 цієї статті моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з знищенням чи пошкодженням її майна. При визначенні розміру моральної шкоди враховуються вимоги розумності і справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує моральні страждання позивача, які повязані з його душевними хвилюваннями з приводу залиття квартири, наявність вини відповідача у залитті квартири, у звязку з чим вважає можливим стягнути з відповідача на користь позивача в рахунок заподіяної моральної шкоди в розмірі 1000 грн. Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. У відповідності до ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим у відповідності до норм ЦПК в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін. Враховуючи зазначене суд дійшов висновку, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Частиною 1 ст. 88 ЦПК України передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. На підставі наведеного,

Outcome: approved