Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-22 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Київського районного суду м. Харкова з позовною заявою про визнання причину пропуску строків на прийняття спадщини поважними, продовжити йому строк на прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його рідної тітки [PERSON], [INFO], померлої [INFO]. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що [INFO] померла рідна сестра його батька [PERSON], яка проживала за адресою: [ADDRESS]. Зазначає, що у зв'язку з тим, що спадкоємців першої черги немає, а її син [PERSON] та її чоловік [PERSON] померли, відкрилась право спадкування. Зазначає, що в останнє бачив тітку рік назад, вона була в повному здоров'ї та твердому розсуду, самодостатньою в хорошій фізичній формі незважаючи на ъъ похилий вік. Також зазначає, що в останнім часом вона перебувала під впливом сім'ї [PERSON], які можливо огородили його від зв'язків з тіткою, в тому числі не повідомили про її смерть, маючи при цьому його контактні телефони та знали місце проживання, а також заволоділи усіма правовстановлюючими документами. За вказаних обставин вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав та законних інтересів. В судове засідання позивач [PERSON] не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив позов задовольнити на підставах, викладених в позовній заяві. В судове засідання представник відповідача не з'явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, клопотань про відкладення судового розгляду до суду не надходило, у зв'язку з чим суд вважає за можливим розглянути справу за відсутністю представника відповідача на підставі наявних в матеріалах письмових доказів, з урахуванням письмових заперечень. Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об'єктивно оцінивши докази, що мають істотне значення для її розгляду і вирішення по суті, приходить до наступного. Судом встановлено, що згідно копії свідоцтва про народження позивач [PERSON], народився [INFO], його батьком є [PERSON], а матір'ю [PERSON] (арк. справи 7). Згідно копії свідоцтва про смерть [PERSON] помер [INFO] у віці 68 років, про що в книзі реєстрації актів про смерть 27.03.2000 року зроблено запис за № 137 (арк. справи 9). Зі змісту відповіді на заяву від 29.07.2016 року № 1789/02-14 Восьмої Харківської державної нотаріальної контори вбачається, що після смерті [PERSON], 1929 року народження, яка померла [INFO], яка на день смерті була зареєстрована в [ADDRESS] була заведена спадкова справа в якій зберігається примірник заповіту [PERSON], складеного не на користь позивача. Зазначено, що за даними ВХДНК протягом шести місяців з дня смерті [PERSON] він не подавав заяву про прийняття спадщини, крім з того, згідно довідки КП «Жилкомсервіс» від 04.7.2016 року за № 13718/2/07-05 позивач не був зареєстрований за однією адресою зі спадкодавицею на день її смерті, у зв'язку з чим у нього відсутній факт прийняття спадщини у відповідності до п.1 статті 1269 Цивільного кодексу України (арк. справи 31). Згідно листа Восьмої Харківської державної нотаріальної контори від 09.09.2016 року № 3919/02-14 вбачається, що за даними перевірки архівних матеріалів, що знаходяться на зберіганні у справах Восьмої Харківської державної нотаріальної контори після [PERSON], [INFO], померлої [INFO] знаходиться заява, зареєстрована в книзі обліку і реєстрації спадкових справ за № 2106 від 30.10.2015 року від [PERSON], яка була зареєстрована на момент подачі заяві за адресою: [ADDRESS], про прийняття спадщини за заповітом. Інших заяв про прийняття / відмову від спадщини у матеріалах вищезазначеної спадкової справи немає, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. За даними перевірки матеріалів спадкової справи 30.08.2012 року Восьмою Харківської державної нотаріальної контори було посвідчено заповіт від імені [PERSON], який було зареєстровано в реєстрі за № 2-700. Відпоідно ч. 1 ст. 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно змісту ст. 1272 Цивільного кодексу України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Згідно роз'яснень, викладених у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Відповідно до ст.ст. 212 та 213 ЦПК України, рішення ґрунтується на досліджених наявних в справі доказах. Відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Враховуючи вищевикладене, на основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд не вбачає правових підстав, передбачених ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України для визначення позивачу додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини, оскільки в матеріалах справи відсутні належні та достовірні письмові докази в підтвердження доводів, викладених позивачем в позовній заяві, якими обґрунтовуються викладені обставини. Відповідно до статті 88 ЦПК України судові витрати покладаються на позивача в сплаченому розмірі. На підставі викладеного, статтями 15, 16, 1268-1270, 1272, 1273 Цивільного кодексу України,

Outcome: dismissed