Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить стягнути солідарно з відповідачів [PERSON] , [PERSON] на його користь майнову шкоду в сумі 35438,00 грн. та моральну шкоду в сумі 3000,00 грн., завдані внаслідок залиття квартири, а також судові витрати у справі. На обґрунтування позову зазначив, що він є власником квартири за адресою: [ADDRESS] . У серпні 2018 року відбулося залиття його квартири через розрив шлангу під мийкою у квартирі [ADDRESS] , що було зафіксовано у акті обстеження КП КМР «УКОЖФ» від 30 серпня 2018 року. Також у листі КП КМР «УКОЖФ» від 31 жовтня 2018 року він був повідомлений про те, що залиття його квартири відбулося внаслідок протікання внутрішньо-квартирної розводки у квартирі [ADDRESS] . Таким чином, у затопленні його квартири винні відповідачі, які є власниками квартири [ADDRESS] . Внаслідок залиття у його квартирі були пошкоджені стіни, шпалери на стінах, утворилися плями на стелі та стінах, стали сирими кути кімнати, відбулося відключення електрики у квартирі. Його квартира потребує ремонту, оскільки мешкати в ній неможливо. Вартість завданої йому шкоди складає 30766,00 грн., шо підтверджується висновком експерта за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження № 890/11-18 від 21 грудня 2018 року. Також він поніс витрати на оплату послуг експерта в розмірі 4672,00 грн., що підтверджується відповідною квитанцією. Крім майнової шкоди, йому також було завдано моральної шкоди, яка проявилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для залучення спеціалістів з приводу встановлення факту затоплення квартири, отримання необхідних документів, визначення розміру шкоди та отримання правової допомоги. Моральну шкоду він оцінює в розмірі 3000 грн. Відповідачі відмовляються добровільно відшкодувати завдану йому шкоду. Посилаючись на ст. 16, ч.1 ст. 22, ст. 23, ч.1 ст.1166, 1190, 1192 ЦК України, ст. 10 ЖК України, вважає, що відповідачі несуть солідарну відповідальність перед ним за спричинену йому майнову та моральну шкоду у зв`язку із залиттям його квартири, бо вони є співвласниками квартири [ADDRESS] , в якій відбулося протікання внутрішньо-квартирної розводки в результаті недбалості відповідачів, їх несумлінного ставлення до інтересів власників інших квартир. Ухвалою судді від 06 березня 2019 року було відкрито спрощене провадження у цивільній справі та призначено судовий розгляд справи. 18 квітня 2019 року адвокат Редько С.М., який уклав договір з відповідачем [PERSON] на надання правової допомоги (адвокатських послуг), надав належним чином посвідчену копію свідоцтва про шлюб [NUMBER] (а.с. 72) , згідно якого [PERSON] 05 вересня 2009 року зареєструвала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON] . 23 жовтня 2019 року представник відповідача [PERSON] - адвокат Редько С.М. надав заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та просив провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження (а.с. 91- 92). 28 жовтня 2019 року представником позивача - адвокатом Серебряковим Е.С. подані заперечення проти клопотання відповідача про призначення розгляду справи в загальному провадженні, а також надана заява про зміну прізвища відповідача [PERSON] на прізвище [PERSON] (а.с. 92. В судовому засіданні, яке відбулося 28 жовтня 2019 року (а.с. 100-106), суд ухвалив: відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача - адвоката Редька С.М. про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Відповідно до п. 4 ч.3 ст. 223 ЦПК України, суд ухвалив розглядати справу в судовому засіданні за відсутності позивача. Представник позивача - адвокат Серебряков Е.С. у вступному слові стисло виклала зміст та підстави позовних вимог [PERSON] щодо предмету позову, просив позов задовольнити та надав пояснення, аналогічні тим, що викладені у позовній заяві. Також пояснив суду, що відповідачі винні у залитті квартири позивача, оскільки в їх квартирі в кухні під мийкою стався розрив шлангу, що підтверджується актом КП КМР «УКОЖФ» та показаннями свідків. Розмір завданої позивачу матеріальної шкоди визначений експертом та становить 30766 грн. Також позивачу завдано моральної шкоди, яку він оцінює в розмірі 3000 грн., бо він зазнав душевних страждань, отримав стрес внаслідок залиття і пошкодження майна. Завдану матеріальну та моральну шкоду необхідно стягнути з відповідачів у солідарному порядку. Відповідачка [PERSON] у вступному слові позов не визнала та пояснила, що квартира [ADDRESS] складається із двох житлових кімнат, знаходиться на 8-му поверсі, вона та її мати [PERSON] є власниками цієї квартири. В квартирі мешкають вона, її чоловік [PERSON] , їх неповнолітня дочка, та її мати. 28 серпня 2019 року вона з чоловіком була вдома, а мати з її дочкою відпочивали на морі. О 05.00 годині до неї подзвонила сусідка з квартири [ADDRESS] , що розташована на 7-му поверсі, та повідомила, що зверху в її квартиру тече вода, можливо з їх квартири. Приїхала аварійна служба і працівники служби, з їх дозволу, зайшли до їх квартири [ADDRESS] , де на кухні побачили воду на підлозі. Виявилося, що пошкоджений гнучкий шланг холодної води, що підведений до крану мийки, і з нього тече вода. Чоловік перекрив кран постачання води до їх квартири і вони почати збирати воду з підлоги в кухні. Ввечері цього ж дня додому повернулася мати. До них прийшла мешканка квартири [ADDRESS] , яка знаходиться на 6-му поверсі. Вона розмовляла з матір`ю [PERSON] , сказала їй, що її квартиру затопило і пропонувала вирішити питання щодо відшкодування збитків мирним шляхом. Через деякий час мати поспілкувалася з подружжям [PERSON] , які запропонували сплатити на їх користь на ремонт квартири 13800 грн., але потім збільшили суму до 19200 грн. Мати запропонувала їм надати чеки на матеріали, але вони не надали. ЇЇ, відповідачки, чоловік пропонував позивачу зробити ремонт, але він відмовився, бо, як він повідомив, в нього є свої працівники. Вони були згодні сплатити позивачу 13800 грн., а із сумою в 19200 грн. були не згодні. Вона не була присутньою при огляді експертом квартири позивача і телеграму про дату та час огляду не отримувала. По новій пошті вона отримала запрошення, але на дату, що вже минула. Мати була у квартирі позивача і бачила наслідки залиття. Відповідачка [PERSON] у вступному слові позов не визнала та пояснила, що [INFO] подзвонила її дочка [PERSON] та повідомила, що вони затопили квартиру [ADDRESS] . Ввечері 28 серпня 2018 року вона приїхала додому. Дочка із зятем розповіли, що була аварійна служба, яка виявила на кухні пошкодження шлангу холодної води до крану мийки. Коли вона повернулася додому, у їх квартирі води вже не було, килим з кухні сушився на балконі. О 22.00 годині приїхала дружина позивача. Вона сказала, що вони будуть звертатися до житлово-експлуатаційної організації для складення акту, якщо вони мирно не домовляться про відшкодування збитків. Вони домовилися зустрітися. Дружина позивача показала, де в їх квартирі маються сліди залиття. Вона, відповідачка, бачила у квартирі позивача у спальній кімнаті на стелі в кутку плями, на шпалерах на стіні праворуч від входу розводи від води, в коридорі на стіні біля світильника плями від води, у залі на стіні, що межує із спальнею, на шпалерах також були сліди води. Також була пошкоджена внутрішня обшивка металевих вхідних дверей до квартири. Дружина позивача - [PERSON] казала, що в кухні зі світильника, що на стелі, яка обшита пластиком, текла вода, але вона цього не бачила. 04 вересня 2018 року [PERSON] знову запросила її до своєї квартири, де знаходилися дві жінки з папками. [PERSON] пояснила, що це представники комунальних служ, які склали акт огляду. Вона, відповідачка, просила показати їй акт, але їй відмовили. Вони відмовилися сплатити позивачу 19200 грн. Визнає, що квартира позивача була залита з їх квартири [ADDRESS] і вона згодна заплатити позивачу 13200 грн. за завдану шкоду. Акт огляду квартири вона побачила вже у справі. У акті вказано, шо шланг відірвався, а насправді він пошкодився. Сліди залиття, що вказані у акті, в якійсь мірі співпадають із тими, що вона бачила в квартирі позивача. Вона не бачила, чи є пошкодження у туалетній та ванній кімнатах. Їй відомо, що у квартирі позивача ремонт був зроблений прибоизно 13 років тому. Вона не була присутньою при огляді квартири позивача експертом, її не запрошували. Представник відповідача [PERSON] - адвокат Редько С.М. у вступному слові вважав, що позов не підлягає задоволенню, бо не надано доказів на підтвердження того, що саме через винні дії відповідачів позивачу було завдано матеріальної та моральної шкоди. Експерт, який складав висновок про завдану в результаті залиття квартири шкоду, не попереджався про кримінальну відповідальність за складання завідомо неправдивого висновку. Вислухавши представника позивача, відповідача, представника відповідача, свідка [PERSON] , встановивши фактичні обставини, зміст спірних правовідносин та дослідивши письмові докази у справі, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 09 листопада 2005 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу Красношликом В.В., зареєстрованого в реєстрі за № 6149, Витягом з Державного реєстру правочинів, Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 31 січня 2006 року, виданого ОКП «Дніпродзержинське БТІ» та технічним паспортом на квартиру (а.с. 11-16). Відповідачі [PERSON] та [PERSON] є співвласниками квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] , і кожній з них на праві приватної власності належить 1/2 частка вказаної квартири, що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових право на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 28 листопада 2018 року (а.с. 51). Як пояснили в судовому засіданні відповідачі у справі, у належній їм на праві спільної часткової власності квартирі [ADDRESS] , мешкають: відповідачка [PERSON] , її чоловік [PERSON] , їх неповнолітня дочка, та відповідачка [PERSON] 28 серпня 2018 року відбулося залиття водою належної позивачу квартири [ADDRESS] внаслідок пориву гнучкого шлангу холодної води під мийкою в кухні квартири [ADDRESS] . Відповідачки [PERSON] та [PERSON] в суді підтвердили те, що 28 серпня 2018 року в їх квартирі сталося пошкодження гнучкого шлагу холодної води під мийкою в кухні, через що холодна вода залила підлогу в кухні їх квартири. Кім того, відповідачка [PERSON] пояснила, що аварію на кухні квартири вона виявила тільки тоді, коли 28 серпня 2018 року о 05.00 годині до їх квартири, яка розташована на 8-му поверсі, прийшла сусідка з квартири [ADDRESS] , що розташована на сьомому поверсі, та повідомила, що зверху тече вода, можливо з їх квартири. Те, що на підлозі в кухні їх квартири була вода, також бачив працівник аварійної служби, якого вона впустила до квартири. З приводу затоплення квартири позивач звернувся до Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Управляюча компанія по обслуговуванню житлового фонду», яка рішенням виконавчого комітету Кам`янської міської ради № 242 від 13 вересня 2016 року визнана управителем багатоквартирних будинків у місті Кам`янське. Згідно акту обстеження від 30 серпня 2018 року, складеного комісією у складі техніків КП КМР «УКОЖФ» [PERSON] , [PERSON] та затвердженого директором КП КМР «УКОЖФ» [PERSON] (а.с. 17), при обстеженні квартири [ADDRESS] були виявлені сліди затоплення, а саме: в кухні на стелі, яка обшита пластиком, з-під світильника бігла вода та є сліди затікання, на всій стіні, що є суміжною із спальнею, на якій поклеєні шпалери, маються рижі плями та сліди від затікання; в туалетній кімнаті на стелі, яка обшита пластиком, з-під світильника бігла вода; в меншому коридорі на стелі, яка пофарбована водоемульсійною фарбою, та на стінах, на яких поклеєні шпалери, маються рижі плями від затоплення; в більшому коридорі на стелі, яка пофарбована водоемульсійною фарбою, та на стінах, на яких поклеєні шпалери, маються рижі плями та розводи від затоплення, на вхідних дверях сліди здуття; в спальній кімнаті на стелі, яка пофарбована водоемульсійною фарбою, маються рижі плями, з люстри бігла вода, на стінах, на яких поклеєні шпалери, маються сліди затікання, рижі плями та розводи від затоплення, сирі кути; у кімнаті на стіні, яка суміжна із спальнею, та на стіні, яка суміжна з сусідською квартирою, та на яких поклеєні шпалери, маються рижі плями від затікання, на стелі, яка пофарбована водоемульсійною фарбою, маються сліди затікання по периметру стін; електрика по всій квартирі відсутня. Зі слів мешканця квартири [ADDRESS] аварія сталася через порив шлангу під мийкою (шланг зносився). На звернення позивача, КП КМР «УКОЖФ» 05 листопада 2018 року надало письмову відповідь, де було зазначено, що за наявною у підприємства інформацією залиття квартири [ADDRESS] відбулося внаслідок протікання внутрішньо-квартирної розводки у квартирі [ADDRESS] зазначеного будинку (а.с. 18). У поданій представником відповідача - адвокатом Редько С.М. заяві проти розгляду справи в порядку прощеного позовного провадження, він вважає, що акт обстеження від 30 серпня 2018 року складений з порушенням вимог «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», який затверджений наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, тому не може вважатися доказом, який підтверджує, що саме з вини відповідачів сталося затоплення квартири позивача, внаслідок чого позивачу було завдано матеріальної та моральної шкоди. Проте, вказані заперечення спростовуються поясненнями відповідачів, які в судовому засіданні визнавали, що затоплення квартири позивача сталося через пошкодження гнучкого шлангу холодної води під мийкою в кухні їх квартири [ADDRESS] , а відповідачка [PERSON] також підтвердила, що зазначені у акті сліди залиття, які виявлені техніками КП КМР «УКОЖФ», в якійсь мірі співпадають з тими, які вона особисто бачила у квартирі позивача. Отже, вказані в акті обстеження причини затоплення квартири [ADDRESS] та його наслідки підтверджується самими відповідачами. Крім того, в судовому засіданні відповідачі [PERSON] та [PERSON] пояснили, що вони були згодні сплатити позивачу вперше названу ним суму в розмірі 13800 грн. на ремонт його квартири або відремонтувати його квартиру за свій рахунок, але потім [PERSON] збільшив суму за шкоду до 19200 грн. і вони відмовилися виплачувати йому ці кошти, бо вважали, що він завищив розмір завданої йому шкоди. Також вказані заперечення спростовуються показаннями свідка [PERSON] , яка працює техніком в КП КМР «УКОЖФ», яка в судовому засіданні надала показання про те, що за заявою позивача [PERSON] , яка була подана ним представнику компанії, що веде прийом у Центрі надання адміністративних послуг, вона та технік [PERSON] 30 серпня 2018 року для обстеження та складання акту вийшли за адресою позивача - до квартири [ADDRESS] , яка розташована на 6-му поверсі. Всі пошкодження, які були виявлені в квартирі внаслідок її затоплення, вона описала в чернетці, а потім з них склала акт, який був затверджений директором «УКОЖФ», та виданий заявнику. На час огляду була власник квартири, яка показувала їм сліди затоплення. Зі слів мешканців квартири [ADDRESS] було встановлено причину затоплення. Вона склала акт за зразком та підписала його. Обсяг пошкоджень у акті не описували, бо це не оціночний опис, а зазначили тільки сліди затоплення. Таким чином, суд вважає, що складений техніками КП КМР «УКОЖФ» акт, в сукупності з показаннями свідка [PERSON] та поясненнями відповідачів, є належним доказом, який підтверджує те, що затоплення квартири [ADDRESS] відбулося з вини власників квартири [ADDRESS] , які допустили протікання внутрішньо-квартирної розводки у своїй квартирі через порив гнучкого шлангу холодної води в кухні квартири, а також підтверджує, в яких приміщеннях квартири і які саме сліди від затоплення маються у квартирі [ADDRESS] . Згідно висновку судового експерта [PERSON] за результатами проведення експертного будівельно-технічного дослідження № 890/11-18 від 21 грудня 2018 року, який був складений за заявою позивача [PERSON] , з урахуванням акту обстеження від 30 серпня 2018 року (а.с. 19-39), при візуальному та інструментальному обстеженні квартири [ADDRESS] , експертом були встановлені наступні ушкодження в приміщеннях: - В житловій кімнаті, площею 16,89 кв.м.: стеля - фарбована (сліди вологи, руді плями); стіни - шпалери (сліди вологи, руді плями, сліди утворення грибку), підлога - паркет (в районі стояка центрального опалення спостерігається здуття паркету). - В житловій кімнаті, площею 11,9 кв.м.: стеля - фарбована (сліди вологи, руді плями); стіни - шпалери (сліди вологи, руді плями, сліди утворення грибку), підлога - паркет (при вході в кімнату спостерігається здуття паркету). - В коридорі, площею 4,8 кв.м., та коридорі, площею 3,1 кв.м.: стеля - фарбована (сліди вологи, руді плями); стіни - шпалери (сліди вологи, руді плями, сліди утворення грибку), двері вхідні - металеві (пошкоджена обробку дверей з ламінованого ДСП). Згідно кошторисної документації вартість ремонтно - відновлювальних робіт в квартирі [ADDRESS] , складає 33405,90 грн., розмір завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття вказаної квартири складає 30766,00 грн. У поданій представником відповідача - адвокатом Редько С.М. заяві проти розгляду справи в порядку прощеного позовного провадження, він також не погоджується з висновком експерта, бо у висновку експерта не зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, і що цей висновок експерт виготовив для подання до суду, а це ставить під сумнів об`єктивність та допустимість цього висновку. Проте, ці заперечення також не приймаються судом до уваги, оскільки наданий позивачем висновок експерта є належним доказом, який підтверджує розмір завданої позивачу матеріальної шкоди і приймається до уваги, як доказ, при ухваленні рішення, бо узгоджується з іншими доказами у справі, якими є акт обстеження та показання свідка [PERSON] . Ніяких доказів, які б спростовували заявлений позивачем розмір завданої йому матеріальної шкоди, відповідачами та адвокатом Редьком О.М. не надано. Крім того, у визначений судом строк та в судовому засіданні ними не заявлялося клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи або про допит в суді в якості свідка експерта [PERSON] для з`ясування питань щодо визначення вартості ремонтно - відновлювальних робіт в квартирі [ADDRESS] та щодо розміру завданої матеріальної шкоди внаслідок залиття вказаної квартири. Таким чином, суд приймає до уваги визначений експертом розмір матеріальної шкоди в розмірі 30766,00 грн., завданої позивачу [PERSON] внаслідок затопленняз вини відповідачів його квартири, що відповідає вартості ремонтно - відновлювальних робіт квартири [ADDRESS] з урахуванням фізичного зносу та ПДВ в розмірі 2640,21 грн. До матеріальної шкоди, яка завдана позивачу, належить віднести його витрати в розмірі 4672,00 грн., сплачені за послуги експерта по складанню висновка за результатами проведення експертно-будівельного дослідження № 890/11-18 від 21 грудня 2018 року (а.с. 39). Загальні підстави цивільно-правової відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду в деліктних (позадоговірних) відносинах передбачені ч. 1 ст. 1166 і ч. 1 ст. 1167 ЦК України. Згідно із зазначеними нормами обов`язковими умовами такої відповідальності є наявність шкоди, протиправної поведінки заподіювача шкоди, причинного зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою та виною заподіювача. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно до вимог статті 177 ЖК України, - громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і прибудинкової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. Протиправна поведінка відповідачів полягає в тому, що вони як власники квартири, не виконували свої обов`язки щодо бережного ставитися до обладнання, розташованого в квартирі, не слідкували за його належною експлуатацією. Відповідачами було допущено недбале ставлення до своїх обов`язків, в тому числі до своєчасного контролю за санітарно-технічним обладнанням, що знаходиться у належній їм квартирі, та своєчасного його ремонту чи заміни, що призвело до залиття водою квартири позивача і до спричинення йому шкоди. Частиною 1 ст. 1190 ЦК України передбачено, що особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Згідно ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі ( передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки в повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначаються відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що майнова шкода, завдана винними діями відповідачів, повинна бути солідарно відшкодована ними і в цій частині позов [PERSON] підлягає задоволенню в повному обсязі. Також суд вважає, що позивач має право на відшкодування моральної шкоди, що завдана діями відповідачів. Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Частиною 2 ст. 23 ЦК України передбачено, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Суд вважає доведеним, що в результаті пошкодження квартири внаслідок її залиття, позивачу було заподіяно моральної шкоди, бо він зазнав нервових переживань, не мав можливості нормально користуватися квартирою, був порушений звичайний спосіб його життя, позивач повинний був докладати додаткові зусилля для залучення спеціалістів з приводу встановлення факту затоплення квартири, отримання необхідних документів, визначення розміру шкоди та отримання правової допомоги. З урахуванням обставин справи, вимог розумності та справедливості, суд вважає, що з відповідачів на користь позивача необхідно стягнути 500 грн. на відшкодування моральної шкоди. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що солідарно з відповідачів на користь позивача необхідно стягнути вартість ремонтно - відновлювальних робіт квартири в розмірі 30766,00 грн., витрати позивача за послуги експерта по складанню висновка в розмірі 4672,00 грн. та моральну шкоду в розмірі 500,00 грн., а всього 35938,00 грн. Відповідно до 141 ЦПК України з відповідачів в рівних частках на користь позивача також має бути стягнуто сплачений судовий збір в розмірі 768,40 грн.

Outcome: partial