Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-15 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до [PERSON] , [PERSON] , з позовом, в якому просить стягнути солідарно на його користь майнову шкоду у розмірі 46 810, 00 грн. моральну шкоду у розмірі 15 000, 00 грн; а також судові витрати у розмірі 9 466, 80 грн. В обґрунтування позову зазначено, що він є власником двокімнатної квартири [ADDRESS] . 21.08.2018 о 9-й годині відбулося залиття його квартири з квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище. Позивач викликав аварійну службу. На виконання аварійної заявки працівниками КП «ХТС» було встановлено, що у квартирі [ADDRESS] , у приміщенні туалету, на розводці гарячої води, що розміщена у квартирі, на пайковому з`єднанні пластикових труб стався прорив. У квартирі [ADDRESS] постійно мешкають [PERSON] , [PERSON] 28 серпня 2018 року квартиру позивача обстежено комісією КП «Жилкомсервіс», дільниця № 59, у складі начальника дільниці № 59 [PERSON] , інженеру [PERSON] , майстра [PERSON] . Комісією встановлено, що в житловій кімнаті, площею 16 кв.м. на стелі та стінах сліди свіжого залиття. Шпалери зазнали пошкоджень від залиття, відклеїлися. На підлозі паркет зазнав пошкоджень від залиття та роздувся, місцями зруйнований, площа приблизно 5 кв.м. Під вікном та на підвіконні штукатурка та потьоки. Меблі в кімнаті зазнали пошкоджень від залиття. В житловій кімнаті, площею 14 кв.м. на стелі та стінах сліди свіжого залиття, на шпалерах руді плями, потьоки. Паркет на підлозі зазнав пошкоджень від залиття та роздувся, місцями зруйнований, площа приблизно 6, 0 кв.м. Згідно зі звітом фахівця-оцінювача ФОП [PERSON] з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику майна, внаслідок залиття складає 46 810, 00 грн. За проведення оцінки позивачем було сплачено 2000 грн. Зважаючи на факт, що пошкоджене майно позивача, [PERSON] звернувся до відповідачів з пропозицією добровільно погасити збиток, але вони відмовились, змушуючи таким чином позивача йти до суду та відновлювати свої порушені права. Цей факт та погіршення умов для проживання завдали позивачу моральної шкоди, яку він оцінює у 15 000, 00 грн. Також позивач поніс судові витрати у сумі 5 000, 00 грн оплата за юридичні послуги та 2 466, 80 грн оплата судового збору В зв`язку з чим він звернувся до суду з відповідним позовом. Ухвалою Червонозаводського районного суду м. Харкова від 28.02.2019 було відкрито провадження по даній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. 06.11.2020 ухвалою суду було здійснено перехід до розгляду справи у в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. 16.11.2020 ухвалою суду було вирішено розглянути справу у заочному порядку. У судове засідання сторони не з`явилися з невідомих причин, про розгляд справи повідомлялися шляхом неодноразового направлення судових повісток за адресою вказаною у позовній заяві. Відповідачі не надали суду заяв, клопотань чи відзиву на позов. Відповідно до ч. 5 ст.\~279\~ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами. Суд, відповідно до ст. ст. 223 ч. 4, 280-281 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи. Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали\~справи,\~докази в\~їх сукупності,\~суд приходить\~до наступного. Позивачу [PERSON] належить на праві приватної власності квартира [ADDRESS] на підставі договору дарування від 28.12.2005, який зареєстрований в реєстрі за № 1868. Зазначена квартира складається з двох житлових кімнат, загальною площею 46,3 кв.м., житловою площею 27,5 кв.м. Вищевказаний факт також підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно КП «ХМБТІ» від 10.01.2006. З технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] вбачається, що власником даної квартири є позивач [PERSON] , [INFO] . \~ \~ \~ \~28.08.2018 комісією КП «Жилкомсервіс» у складі: начальника дільниці № 59 Гончаренко Н.Б., інженера дільниці [PERSON] , майстра дільниці [PERSON] , проведено дослідження квартири [ADDRESS] на предмет залиття, про що складено акт обстеження б/н. Комісією встановлено, що в житловій кімнаті, площею 16 кв.м. на стелі та стінах сліди свіжого залиття. Шпалери зазнали пошкоджень від залиття, відклеїлися. На підлозі паркет зазнав пошкоджень від залиття та роздувся, місцями зруйнований, площа приблизно 5 кв.м. Під вікном та на підвіконні штукатурка та потьоки. Меблі в кімнаті зазнали пошкоджень від залиття. В житловій кімнаті, площею 14 кв.м. на стелі та стінах сліди свіжого залиття, на шпалерах руді плями, потьоки. Паркет на підлозі зазнав пошкоджень від залиття та роздувся, місцями зруйнований, площа приблизно 6, 0 кв.м. \~ \~ \~ \~Комісією зроблено висновок, що 21.08.2018 о 9-й годині відбулося залиття квартири [ADDRESS] , яка розташована поверхом вище. На виконання аварійної заявки працівниками КП «ХТС» було встановлено, що у квартирі [ADDRESS] , у приміщенні туалету, на розводці гарячої води, що розміщена у квартирі, на пайковому з`єднанні пластикових труб стався прорив. Для запобігання подальшого залиття, стояк гарячого водопостачання був перекритий у підвалі дому. Згідно зі звітом фахівця-оцінювача ФОП [PERSON] від 19.10.2018 з визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику майна, розташованого за адресою: [ADDRESS] , внаслідок залиття, з урахуванням ПДВ складає 46 810, 00 грн. \~ \~ \~ \~Відповідачі [PERSON] , [PERSON] згідно інформаційної довідки з Реєстру територіальної громади м. Харкова зареєстровані за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до положень ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно положень ст. 151 ЖК УРСР, громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечити його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Положеннями ст. ст. 319, 321\~ЦК України передбачено, що власність зобов`язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов`язаний утримувати майно, яке йому належить. Частиною 3 статі 386\~ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди. Згідно зі статтею 1192\~ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. За частинами 1, 2 статті 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини. Суд зауважує, що цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тож якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності їх вини в завданні шкоди позивачу. Крім того, у відповідності до положень ст.\~81\~ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, натомість відповідачем та його представником жодним доказом у розумінні положень ст.\~76\~ЦПК України не доведено того, що залиття сталося не з вини відповідача. За правилами ст.\~1192\~ЦК України з урахуванням обставин справи, суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Обов`язок доказування розподіляється згідно із перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди. У даному випадку факт залиття квартири позивача підтверджується зібраними у справі доказами, які не спростовані відповідачами в ході розгляду справи. Останніми не доведено, що майнова шкода, завдана залиттям квартири позивача, заподіяна не з їх вини. Жодних доказів в обґрунтування цього матеріали справи не містять. Тому суд дійшов висновку про наявність вини відповідачів, як власників квартири з якої сталося протікання води, у завданні матеріальної шкоди позивачу внаслідок залиття належної позивачу квартири з квартири відповідачів, а тому з відповідачів підлягають стягненню витрати на ремонтно-відновлювальні роботи квартири в розмірі 37 448, 00 грн. Доказів про сплату позивачем 20 % ПДВ не надано, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню. В частині позовних вимог про відшкодування моральної шкоди у розмірі 15 000 грн., суд зазначає наступне. Відповідно до\~ст. 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Згідно з ч. 1\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. У відповідності з роз`ясненнями, викладеними у п.9\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди, суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому, суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідачів, суд виходить з того, що залиття квартири позивача було заподіяно моральну шкоду, що полягає у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна;\~в погіршенні умов для проживання, що завдавало позивачу незручності у повсякденному житті; потягло за собою необхідність витрачати додатковий час та зусилля з метою відновлення звичних та належних умов для проживання, відновлення порушених прав та відшкодування завданих збитків. Враховуючи конкретні обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд приходить до висновку про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 5 000,00 грн., частково задовольнивши вказані позовні вимоги. \~ \~ \~ \~Питання про розподіл судових витрат суд вирішує в порядку ст. 141 ЦПК України. Суд вважає за необхідне стянути з відповідачів суми сплати судового збору у розмірі 704, 80 грн. та 1762, 00 грн, витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000, 00 грн, витрати за складання звіту у розмірі 2000, 00 грн. Вказані витрати підтверджені матеріалами справи, доведені.

Outcome: partial