Jurisdiction: civil
Date: 2018-03-25 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], треті особи - приватний нотаріус Обухівського районного округу Київської області Головкіна Яна\~Вікторівна, приватний нотаріус Обухівського районного округу Київської області Бацай Вікторія Юріївна, приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мельник Марина Володимирівна, Обухівський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, Державне підприємство «СЕТАМ», публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк», про визнання недійсним договорів купівлі-продажу посилаючись на порушення норм чинного законодавства при їх укладені, тому просив визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлового приміщення загальною площею 34,1 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS], приміщення №6 від 04.02.2017 року №308, укладений між [PERSON] та [PERSON] посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Мельник М.В.; визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлового приміщення загальною площею 34,1 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS], приміщення №6 від 20.02.2017 року №183, укладений між [PERSON] та [PERSON] посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Бацай В.Ю.; визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлового приміщення загальною площею 34,1 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS], приміщення №6 від 09.03.2017 року №916, укладений між [PERSON] та [PERSON] посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Головкіною Я.В. Під час розгляду справи представник відповідача [PERSON] - [PERSON] подала зустрічний позов до [PERSON], треті особи - [PERSON], [PERSON], [PERSON], приватний нотаріус Обухівського районного округу Київської області Головкіна Яна\~Вікторівна, приватний нотаріус Обухівського районного округу Київської області Бацай Вікторія Юріївна, приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мельник Марина Володимирівна, Обухівський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, Державне підприємство «СЕТАМ», про визнання права власності на нежитлове приміщення, в якій вказав на те, що [PERSON] не є стороною правочину, тому не може його оспорювати, просила визнати за ним право власності на нежитлове приміщення загальною площею 34,1 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS], приміщення №6, що належить [PERSON] на підставі договору-купівлі-продажу нежитлового приміщення, посвідченого та зареєстрованого 09.03.2017 року приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Головкіною Я.В., реєстраційний номер 916. 11 вересня 2017 року винесено ухвалу про відкриття провадження у справі. 21 вересня 2017 року винесено ухвалу про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення №6 загальною площею 34,1 кв.м. в будинку [ADDRESS], що належить на праві власності [PERSON]. 24 січня 2018 року винесено ухвалу про проведення розгляду справи за правилами позовного провадження, розпочато підготовче провадження у справі та призначено по справі підготовчого засідання. 13 березня 2018 року винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні первісний позов підтримала повністю, проти зустрічного позову заперечила повністю, посилаючись на проведення 27-29 вересня 2016 року ДП «СЕТАМ» електронних торгів з реалізації арештованого майна, що належало боржнику [PERSON] на підставі рішення Обухівського районного суду Київської області від 23.10.2008 року, нежитлового приміщення площею 34,1 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS], приміщення 6, відповідно якого переможцем став [PERSON], в подальшому ним було проведено повний розрахунок за приміщення відповідно до платіжних доручень №3,4 від 27.09.2016 року. Обухівським ВДВС ГТУЮ у Київській області відмовлено позивачу надати акт про проведені електронні торги, оскільки ухвалою Обухівського районного суду Київської області від 09.1.2016 року заборонено Обухівському міськрайонному відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області вчиняти певні дії щодо спірного нерухомого майна, а саме складання акту про проведені електронні торги; затвердження акту про проведення електронних торгів; видача документів [PERSON] Протягом двох тижнів спірне нежитлове приміщення було продане тричі, відповідно до договорів купівлі-продажу із зниження вдвічі ціни, державним виконавцем накладено арешт на нежитлове приміщення, але для продажу арешт був незаконно знятий. Вважає, що спірні договори купівлі-продажу укладені з порушенням норм законодавства та повинні бути визнанні судом недійсними. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні проти первісного позову заперечив, зустрічний позов підтримав та просив його задовольнити, вказав, що відповідач [PERSON] була належним власником спірного приміщення, тому його продала, вважає всі договори купівлі-продажу законними та добросовісними. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні проти первісного позову заперечив, підтримав зустрічний позов, посилаючись на те, що [PERSON] згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна, на підставі договору купівлі-продажу №916 від 09.03.2017 року належить нежитлове приміщення (магазин), однак [PERSON] не є стороною вищевказаного правочину, тому не може його оспорювати, вважає позивача неналежним та просив визнати за [PERSON] право власності на спірне нежитлове приміщення. Відповідачі [PERSON], [PERSON] в судове засідання не з'явились, хоч про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, заперечень щодо позову, заяв та клопотань до суду не направили. Третя особа, приватний нотаріус Обухівського районного округу Київської області Головкіна Яна\~Вікторівна в судове засідання не з'явилась, подала суду заяву в якій просила розглядати справу у її відсутності, позовні вимоги не визнала. Третя особа, приватний нотаріус Обухівського районного округу Київської області Бацай Вікторія Юріївна в судове засідання не з'явилась, подала суду заяву в якій просила розглядати справу без її участі, щодо рішення покладалась на розсуд суду. Третя особа, приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Мельник Марина Володимирівна в судове засідання не з'явилась, заяв, клопотань суду не надала. Представник третьої особи Обухівський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області в судове засідання не з'явився, надав суду клопотання в якому просив розглядати справу у його відсутності. Представник ДП «СЕТАМ» Конепуд Д.В. в судове засідання не з'явився надав письмові пояснення в яких вважає, що позовна заява є законною, обґрунтованою а такою, що підлягає задоволенню, а відносно зустрічного позову, що майно не може бути витребувано у добросовісного набувача ставиться критично. Представник відповідача публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» Штронда А.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю, зустрічні вимоги заперечив та вказав, що [PERSON] відчужила спірне нежитлове приміщення незаконно, оскільки вже було продано [PERSON] на електронних торгах, існує борг за договором іпотеки, а також порушена кримінальна справа за заявою останнього щодо підробки договору, оскільки він є власником майна після торгів. Вислухавши відповідача, представників сторін, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд вважає, що позовні вимоги первісного позову та зустрічного позову не підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що 27 та 29 вересня 2016 року Державним підприємством «СЕТАМ» проведено електронні торги з реалізації арештованого майна, нежитлового приміщення загальною площею 34,1 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS], що належало боржнику [PERSON] на підставі рішення Обухівського районного суду Київської області від 23.10.2008 року, переможцем торгів став [PERSON], лот 168211, запропонувавши найвищу цінову пропозицію в сумі 507500, 00 грн. 11.10.2016 року [PERSON] проведено повний розрахунок за спірне нежитлове приміщення в розмірі 482125, 00 грн., гарантійний внесок в розмірі 19823,90 грн. та за винагороду організатору торгів в розмірі 5551,10 грн., що підтверджується копіями платіжних доручень №№3,4 від 11.10.2016 року та копією квитанції №КП-392/1 від 27.09.2016 року. Згідно п.4, 6, 7, 8, 9, 10 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди Організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів, який надійшов на електронну адресу, державний виконавець протягом п'яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги і затверджує його у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядковани. Начальник відповідного відділу державної виконавчої служби має затвердити акт про проведені електронні торги не пізніше наступного робочого дня після його подання виконавцем. Затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт державний виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження. Копія акта надсилається стягувачу, боржнику та через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби Організатору. Не пізніше наступного робочого дня з дня видачі/надсилання акта про проведені електронні торги переможцю державний виконавець виносить постанову про зняття арешту з реалізованого майна, накладеного органами державної виконавчої служби (крім арешту, накладеного на виконання рішення суду про вжиття заходів для забезпечення позову). Копії постанови державного виконавця про зняття арешту з реалізованого майна надсилаються не пізніше наступного робочого дня після її винесення переможцю та відповідному органу (установі) для зняття арешту. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги. У разі придбання рухомого майна акт про проведені електронні торги є підставою для отримання майна у зберігача. Зазначений акт підтверджує виникнення права власності у особи, що придбала рухоме майно. Переможець електронних торгів зобов'язаний отримати майно у зберігача не пізніше семи робочих днів з дати отримання акта. У разі отримання майна пізніше семи робочих днів з дати отримання акта витрати на зберігання майна в період, що перевищує вказані вище сім робочих днів, покладаються на переможця електронних торгів. 14.10.2016 року [PERSON] подав заяву до Обухівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області в якій просив відповідно до Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів винести та надати акт про проведення електронних торгів та зняти всі наявні арешти та заборони з спірного майна. 09.11.2016 року ухвалою Обухівського районного суду Київської області заборонено Обухівському міськрайонному відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області вчиняти певні дії щодо нерухомого майна приміщення, загальною площею 34,1 кв. м за адресою: [ADDRESS], а саме: складання акту про проведені електронні торги; затвердження акту про проведенні електронні торги; видачі вказаних документів [PERSON], зареєстрованому у [ADDRESS]. 30.03.2017 року чинним рішенням Обухівського районного суду Київської області відмовлено повністю в задоволенні позову [PERSON] до Відділу Державної виконавчої служби Обухівського МРУЮ, ДП «СЕТАМ», треті особи - [PERSON], ПАТ КБ «ПриватБанк», [PERSON] про визнання торгів недійсними. 04.02.2017 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу №308 нежитлового приміщення загальною площею 34,1 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS], приміщення №6, посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Мельник М.В. 30.02.2017 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу №183 нежитлового приміщення загальною площею 34,1 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS], приміщення №6, посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Бацай В.Ю. 09.03.2017 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір купівлі-продажу №916 нежитлового приміщення загальною площею 34,1 кв.м., що знаходиться за адресою: [ADDRESS], приміщення №6, посвідчений приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Головкіною Я.В. Станом на час розгляду справи судом позивач за первісним позовом в установленому законом порядку не набув права власності на спірний об'єкт нерухомого майна, не отримав акт про проведені електронні торги, не звертався до державного реєстратора із заявою про державну реєстрацію свого права власності, яке він вправі набути із передбачених законом підстав - унаслідок придбання на торгах в межах процедури виконавчого провадження. При наданні правової оцінки позовним вимогам суд приймає до уваги наступне. Відповідно до ч.1 ст.316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Згідно вимог ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Відповідо до ст.655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов'язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов'язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Згідно ч. 1 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до приписів ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Відповідно до положень ст.ст. 76 - 81 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ст. 203 ЦК України волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі, а правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Згідно ст. 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Згідно ч.1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п'ятою та шостою ст. 203 цього Кодексу. Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Фактично, станом на час вирішення спору позивач не вжив достатніх заходів для реалізації у встановленому законом порядку свого права або законного інтереса, не отримав акт про проведені електронні торги та не зареєстрував право власності на спірне нежитлове приміщення, не набув право власності на об'єкт нерухомого майна, тому порушень прав чи законних інтересів позивача, які б підлягали судовому захисту, під час вирішення спору не виявлено, а позов є передчасним. При цьому доводи первісного позову про необхідність захисту майнового інтересу суд вважає необґрунтованими і непереконливими, оскільки обраний первісним позовом спосіб захисту такого інтересу є передчасним і необґрунтованим з огляду на те, що позивач не подав доказів того, що саме внаслідок оспорюваних правочинів у нього виникли перешкоди у реалізації свого майнового інтересу щодо набуття у власність нерухомого майна. При цьому не можуть підлягати задоволенню вимоги про захист права чи інтересу, порушення яких можуть бути допущені у майбутньому, оскільки суд вправі захистити вже порушене реальне право чи законний інтерес. За таких обставин, первісний позов є передчасним і не підлягає задоволенню. Зустрічний позов [PERSON] не підлягає задоволенню виходячи з наступних обставин. Обгрунтовуючи зустрічний позов [PERSON] посилається на те, що внаслідок пред'явлення цього позову оспорюється його право власності, яке він набув без порушень закону внаслідок правочину. Згідно ч.1 ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Згідно ст.392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Суду не повідомлено відомостей і подано будь-яких доказів втрати позивачем за зустрічним позовом документа, який засвідчує його право власності, тому така підстава для пред'явлення позову про визнання права власності в судовому порядку відсутня. Статтею 330 ЦК України передбачено, що якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до статті 388 цього Кодексу майно не може бути витребуване у нього. Згідно ч.1 ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Відповідно до ст. 388 ЦК України якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно, зокрема, вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Фактично позивач за зустрічним позовом обґрунтовує свої вимоги тим, що він є добросовісним набувачем спірного майна. Позовних вимог про витребування у [PERSON] спірного нерухомого майна в межах цієї справи не пред'являлось, вимог про визнання права власності на той же об'єкт нерухомості також ніким не пред'являлось, відсутні також і вимоги про оскарження державної реєстрації права власності [PERSON], а оспорення правочинів в межах первісного позову не може вважатись достатнім проявом такого порушення права власності [PERSON], яке б підлягало судовому захисту у обраний зустрічним позовом спосіб. Крім того, чинним судовим рішенням підтверджено результати електронних торгів, внаслідок чого було відчужено спірний об'єкт нерухомого майна в межах процедури виконавчого провадження, про що достовірно було відомо продавцеві [PERSON] станом на час вчинення першого із оспорюваних правочинів - 04 лютого 2017 року. Наступні правочини про продаж 20 лютого 2018 року [PERSON] [PERSON], а потім 09 березня 2017 року [PERSON] [PERSON] вчинені вже після прилюдних торгів та вчинення першого із оспорюваних правочинів. Доводи зустрічного позову про правомірність набуття [PERSON] права власності відносно вже на той час проданого в установленому законом порядку іншій особі - [PERSON] нежитлового приміщення суд вважає недоведеними, необґрунтованими і непереконливими з огляду на те, що чинність результатів електронних торгів встановлена чинним судовим рішенням, а відмова у задоволені первісного позову фактично обумовлена лише його передчасністю. Враховуючи викладене, суд не вбачає достатніх правових і фактичних підстав для захисту права позивача за зустрічним позовом у передбачений цим позовом спосіб. Відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Під час судового розгляду доведено порушення прав та законних інтересів позивача за зустрічним позовом, які підлягають судовому захисту у обраний позовом спосіб відновлення порушених прав. Згідно ч.1 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодекос випадках. Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Згідно ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким чином, розглянувши справу в межах визначених предмету спору та підстав для задоволення обох позовів, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається обидва позивача як на підставу для задоволення своїх позовів, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, тому первісний та зустрічний позиви не підлягають задоволенню в повному обсязі. Суд вважає недоцільним зняття арешту майна і скасування заходів забезпечення позову до вступу рішення в законну силу.

Outcome: dismissed