Jurisdiction: civil
Date: 2014-10-15 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: надати йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті його матері - [PERSON], яка померла [INFO] року терміном в один місяць з дня набрання рішення законної сили. Свої позовні вимоги позивач обгрунтовує тим, що [INFO] року померла його мати - [PERSON] Після смерті його матері залишилось спадкове майно у вигляді 1/3 частки квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS]. За час життя його мати залишила заповіт. Із вищезазначеного заповіту вбачається, що єдиним спадкоємцем 1/3 частки квартири [ADDRESS] є він. Ним був пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки за життя мати не повідомила його про те, що на його ім'я склала заповіт. Крім того, він спільно за однією адресою з матір'ю не проживав, що також завадило йому знайти в особистих речах матері заповіт. Він зареєстрований та проживає зі своєю сім'єю за адресою: [ADDRESS]. Саме тому, він не мав доступу до особистих документів його матері. Мати проживала разом з іншим сином (його братом) - [PERSON], який лише через півтора року після її смерті знайшов заповіт в особистих речах померлої матері та передав його йому. Після отримання заповіту, він одразу звернувся до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини для подачі заяви про прийняття спадщини, але нотаріус відмовила йому у прийнятті заяви та зазначила, що ним був пропущений 6-ти місячний строк для прийняття спадщини та повідомила йому про те, що для вирішення зазначеного питання йому необхідно звернутися до суду. Позивач в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву, в якій просив справу розглядати у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задовольнити. Уповноважений представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, подав до суду пояснення по справі, в яких просив суд розглядати справу за відсутності представника та постановити рішення згідно чинного законодавства. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явилися, подали до суду заяви, з проханням розглядати справу у їх відсутність, позовні вимоги визнають. Представник третьої особи - Головного управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явився, подав до суду пояснення, в яких просив розглянути справу у відсутність представника. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність позивача, відповідачів, представника відповідача та представника третьої особи. У відповідності до ч.2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] народився [INFO] року, батьками якого записані [PERSON] та [PERSON] (а.с.5). Згідно свідоцтва про право власності на житло від 28 травня 1998 року, квартира [ADDRESS] належить на праві приватної, спільної (сумісної або часткової) власності [PERSON] та членам його сім'ї: [PERSON], [PERSON] в рівних долях (а.с.7). [INFO] року померла [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.4). Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За час свого життя, [PERSON] склала 23 лютого 2001 року заповіт, відповідно до якого належну їй на праві особистої власності 1/3 частину квартири [ADDRESS] заповіла [PERSON] (а.с.6). Як вбачається з довідки № 558-1 від 29 серпня 2014 року, виданої Житловою ремонтно-експлуатаційною організацією № 401, [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] по день смерті. Знята з реєстраційного обліку 29 липня 2014 року. Відповідно до довідки форми 3, виданої Житловою ремонтно-експлуатаційною організацією № 401 29 серпня 2014 року № 558, у квартирі [ADDRESS] зареєстровані [PERSON], [INFO] - з 1978 року, [PERSON], [INFO] - з 1980 року. За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1270 Цивільного кодексу України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Виходячи з наведеного, враховуючи, що позивач не проживав спільно зі спадкодавцем, не знав про наявність заповіту, суд вважає, що позивачем пропущено строк прийняття спадщини з поважних причин, враховуючи, що спадкодавець за життя висловила своє волевиявлення - розпорядившись спадщиною, склавши заповіт на ім'я позивача, а тому вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] року [PERSON] тривалістю в один місяць з дня набрання законної сили рішення суду. На підставі викладеного та

Outcome: approved