Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-26 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з позовом до відповідача Берестечківської міської ради Луцького району Волинської області, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Свій позов обґрунтовує тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина за законом та заповітом, де єдиним спадкоємцем є лише він. Оскільки, [INFO] померла його мати [PERSON] , та [INFO] помер його рідний брат. Інші спадкоємці відсутні. Позивач вказує, що він не встиг прийняти спадщину у зв`язку з тривалими сезонними роботами за межами області, а також достатністю на його думку фактичного вступу в управління спадковим майном та наявністю на руках правовстановлюючого документу. З врахуванням наведеного та на підставі ст. 1272 ЦК України просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , терміном на 2 місяці. Ухвалою судді Горохівського районного суду Волинської області від 11 серпня 2021 року прийнято до розгляду та відкрито провадження в цій справі, вирішено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Позивач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явився, подав суду заяву про розгляд справи за відсутності позивача позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Представник відповідача Берестечківської міської ради Волинської області в підготовче судове засідання не з`явився, подав суду заяву про розгляд справи без його участі, зазначивши, що не заперечує з приводу задоволення позовних вимог. Розгляд справи здійснювався за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст.247 ЦПК України. У відповідності до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч.4 ст.206 ЦПК України, в разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд встановив, що визнання відповідачем позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини 1 та 2 ст. 1220 ЦК України). Згідно з копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 23 серпня 2019 року виконавчим комітетом Годовицько-Басівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області, [INFO] помер [PERSON] . (а.с.10). Згідно з інформацією, яка зазначена в довідці виданої виконавчим комітетом Берестечківської міської ради Волинської області від 05 серпня 2021 року №601, спадкоємцями за заповітом після смерті спадкодавця [PERSON] являються: син [PERSON] , [INFO] та син [PERSON] , який помер [INFO] і не прийняв спадщину. (а.с.15). Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 04 лютого 2021 року виконавчим комітетом Сокільницької сільської ради Пустомитівського району Львівської області, [INFO] помер [PERSON] . (а.с.12). Дружина спадкодавця, [PERSON] померла [INFO] , що стверджується копією повторним свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] виданого 05 серпня 2021 року Горохівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Луцькому районі Волинської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів). (а.с.9). Загальні положення про спадкування визначені главою 84 ЦК України. На випадок своєї смерті [PERSON] склав заповіт та зробив таке заповітне розпорядження: все його майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право, в тому числі житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами в [ADDRESS] , належний йому на праві особистої власності, заповідає в рівних долях: Ѕ част. [PERSON] , [INFO] , Ѕ част. [PERSON] , [INFO] . Вказаний заповіт посвідчено 25 січня 2013 року секретарем виконавчого комітету Берестечківської міської ради та зареєстровано в реєстрі за №4. (а.с.11). Згідно ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. З дослідженої в судовому засіданні роз`яснення приватного нотаріуса Луцького районного нотаріального округу Панасюк Іванни Іванівни від 09 серпня 2021 року №46/01-16, вбачається, що позивач, пропустив строк для прийняття спадщини, повинен був звернутися до 23 лютого 2020 року включно для прийняття спадщини.(а.с.19). Відповідно до інформаційних довідок зі спадкового реєстру №66166956, №66166972, від 27 липня 2021 року наданих Приватним нотаріусом Луцького районного нотаріального округу Панасюк І.І., спадкова справа після смерті [PERSON] у спадковому реєстрі інформація відсутня, однак наявний заповіт. Частинами 1 та 2 статті 1269 ЦК України, передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Згідно з ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч.3 ст.1272 ЦК України, передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні. Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Звертаючись до суду з цим позовом, позивач свої вимоги обґрунтовував тим, що він не встиг прийняти спадщину у зв`язку з тривалими сезонними роботами за межами області, а також достатністю на його думку фактичного вступу в управління спадковим майном та наявністю на руках правовстановлюючого документу. Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Відповідно до ч.5 ст.1268 та ч.3 ст.1296 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивач мав поважну причину у не своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини. Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст.3 ЦК України). Водночас, відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном. Враховуючи вищенаведене, ст.ст. 3, 1268-1272 ЦК України,

Outcome: approved