Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-02 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], [PERSON], [PERSON] та з врахуванням уточнених та збільшених позовних вимог в ході розгляду справи, просив суд постановити рішення про встановлення факту його постійного проживання однією сім'єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з [PERSON] яка померла [INFO], встановити факт постійного проживання однією сім'єю з [PERSON] та [PERSON] не менше як 5 років до часу відкриття спадщини; встановити факт належності на праві власності [PERSON] 49/100 частин будинку [ADDRESS]; встановити факт прийняття ним спадщини після померлого [INFO] [PERSON]; змінити черговість щодо одержання права на спадкування за законом після померлої [INFO] [PERSON], визнавши за ним право на спадкування разом із спадкоємцями третьої черги; визнання за ним права власності на 49/200 частин житлового будинку [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після померлого [INFO] [PERSON] та на 16/200 частин вказаного житлового будинку в порядку спадкування за законом після померлої [INFO] [PERSON], а всього на 65/200 частин спірного будинку, на 1/3 частину квартири [ADDRESS] в порядку спадкування за законом після померлої [PERSON], на 4/6 (3/6+1/6) грошового вкладу на ім'я [PERSON] в Ощадбанку №8069 м. Києва, особовий рахунок [NUMBER], а всього на суму 4279 грн. 68 коп., на 1/3 частину грошового вкладу на ім'я [PERSON] в Ощадбанку №8142 м. Києва, на особовому рахунку [NUMBER], в сумі 10440 грн. 50 коп.; усунути від права на спадкування за законом [PERSON] після померлої [INFO] [PERSON] В обґрунтування заявлених вимог основного позову посилається на те, що з 1996 р. він фактично постійно проживав з [PERSON] та [PERSON] [INFO] помер [PERSON], після смерті якого залишилось спадкове майно-49/100 частин житлового будинку [ADDRESS] вартістю 100000 грн., який належав померлому на праві власності, та грошового вкладу 6409 грн. 55 коп. в Ощадбанку №8069 м. Києва, рахунок [NUMBER], а всього майна на 106409 грн. 55 коп. Відповідно до заповіту від 24.10.2006 р. все своє майно [PERSON] заповів йому та дочці [PERSON] Дочка померлого [PERSON] прийняла спадщину після смерті батька шляхом звернення з відповідною заявою від 30.11.2006 р. до 12-ї Київської державної нотаріальної контори. Він прийняв спадщину після померлого [PERSON] фактично, оскільки проживав з ним та [PERSON] однією сім'єю з 1996 р. до смерті спадкодавця в будинку [ADDRESS], а також проживає після смерті спадкодавця до цього часу. Батько спадкодавиці [PERSON] мав похилий вік, постійно хворів, потребував сторонньої допомоги, яку він йому й надавав до його смерті [INFO], оскільки його дочка [PERSON] була хронічно хворою і сама потребувала сторонньої допомоги. Внаслідок цього [PERSON] перебувала в безпорадному стані, потребувала сторонньої допомоги, яку надавав їй тільки він, та здійснював догляд за хворою. [INFO] померла [PERSON], не залишивши заповіту, і на день її смерті залишилось спадкове майно-1/4 частина житлового будинку [ADDRESS], яку вона прийняла після смерті батька [PERSON] в установленому законом порядку, проте свідоцтво про право на спадщину одержати не встигла. Він один займався захороненням померлої та ніс відповідні витрати, як і після смерті її батька [PERSON] [PERSON] ні він, ні спадкодавиця не знали, в їхньому будинку по [ADDRESS] вона ніколи не була, будь-яких родинних відносин не підтримувала та ніколи не надавала ніякої допомоги спадкодавиці [PERSON], яка через хворобу перебувала у безпорадному стані на протязі тривалого часу. Він є спадкоємцем померлої 4-ої черги відповідно до ст. 1264 ЦК України, бо проживав із спадкодавицею однією сім'ю не менше 5 років до відкриття спадщини. Тому, як спадкоємець померлих [PERSON] та [PERSON], він має право на всю частину будинку, яка на праві власності належала [PERSON]-на 49/100 частин будинку [ADDRESS], проте оформити свої права на спадщину в нотаріальному порядку він не може, т.я. не збереглися правоустановчі документи на будинок, і тому для нього були відсутні умови для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину та подати заяву в нотаріальну контору про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Відповідач по справі [PERSON] в особі її представника [PERSON] звернулася до суду з зустрічним позовом до [PERSON] та просила суд постановити рішення про визнання за [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS], в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги в порядку представлення після померлої [INFO] [PERSON]; визнання за [PERSON] право власності на 49/100 будинку [ADDRESS], в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги в порядку представлення після померлої [PERSON]; визнання за [PERSON] права власності на грошові кошти, що становлять спадкове майно, в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги в порядку представлення після померлої [INFO] [PERSON] В обґрунтування заявлених вимог зустрічного позову [PERSON] посилається на те, що [PERSON] мала двоюрідну сестру [PERSON], яка померла [INFO] У встановлений законом строк [PERSON] звернулася до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, як спадкоємиця третьої черги по праву представлення у зв'язку з відсутністю спадкоємців першої та другої черги відповідно до ч.4 ст. 1266 ЦК України. Крім [PERSON] заяву про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON], написав [PERSON] Після смерті спадкодавця [PERSON] залишилась спадщина, в тому числі 49/100 будинку [ADDRESS], та квартира [ADDRESS]. У встановлений законом строк [PERSON] зверталась до 12-ї Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, яка складалася, в тому числі з частини будинку [ADDRESS], але отримати свідоцтво про право на спадщину не змогла у зв'язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу. 09.12.2013 р. Першою Київською державною нотаріальною конторою [PERSON] вказано на відсутність документів для оформлення свідоцтва про право на спадщину за законом і рекомендовано звернутись до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування. В ході розгляду справи [PERSON], [PERSON], як треті особи з самостійними вимогами, подали позов до [PERSON], [PERSON] про встановлення факту родинних відносин між ними та [PERSON]; визнання за ними права власності на 1/3 частину спірного майна за кожним в порядку спадкування після смерті [PERSON], померлої [INFO], а саме: по 16/200 частин (49/200:3) житлового будинку [ADDRESS], по 1/3 частини [ADDRESS], по 1/6 частини за кожним грошового вкладу на особовому рахунку [NUMBER] на ім'я [PERSON] в сумі 6419 грн. 55 коп. у Сбербанку №8069 Святошинського району м. Києва, по 1/3 частини грошового вкладу 3013 грн. 58 коп. в Сбербанку №8142 Святошинського району м. Києва, особовий рахунок [NUMBER] на ім'я [PERSON]; визначення їм додаткового строку, достатнього для подання ними заяви про прийняття спадщини після померлої [INFO] [PERSON] В обґрунтування заявлених позовних вимог треті особи з самостійними вимогами посилаються на те, що [PERSON] була двоюрідною сестрою, яка померла [INFO], не залишивши заповіту. Спадкоємці першої та другої черги відсутні і згідно закону вони є спадкоємицями третьої черги за законом. Після смерті спадкодавиці [PERSON] залишилась спадщина, в тому числі 42/200 частин будинку [ADDRESS] вартістю 240000 грн., та однокімнатна квартира [ADDRESS], 1/2 частина грошового вкладу 6419 грн. 55 коп. в Ощадбанку №8069 Святошинського р-ну м. Києва на особовому рахунку [NUMBER] на ім'я [PERSON], що складає 3210 грн., грошового вкладу в сумі 3013 грн. 58 коп. в Ощадбанку №8142 м. Києа, особовий рахунок [NUMBER] на ім'я [PERSON], а всього майна на 566223 грн. 18 коп. Вважають, що в коло спадкоємців [PERSON] входять три особи: вони та [PERSON], який проживав із спадкодавицею та її батьком з 1996 р. до їх смерті, здійснював догляд за спадкодавцями, які в силу віку та стану здоров'я були безпорадними. Двоюрідної сестри [PERSON] у спадкодавиці [PERSON] не було. Оформити свої спадкові права в нотаріальному порядку вони не можуть, т.я. ними був пропущений шестимісячний термін для прийняття спадщини з поважних причин, а саме-вони проживають в іншій місцевості, а спадкодавиця проживала в м. Києві. В силу похилого віку, поганого стану здоров'я вони мало спілкувалися із спадкодавицею [PERSON] й дізналися про її смерть вже після того, як минув шестимісячний строк для прийняття спадщини. Позивач по справі [PERSON] та його представник у судовому засіданні основний позов підтримали, зустрічний позов представника відповідача [PERSON]-[PERSON] не визнали, вважаючи його недоведеним, проти задоволення позову третіх осіб з самостійними вимогам [PERSON] та [PERSON] не заперечують, вважаючи їх правомірними. Позивач вказував суду на те, що в 1996 р. познайомився з [PERSON], почав бувати у нього в будинку, потім [PERSON] оскільки був вже похилого віку і потребував допомоги запропонував йому проживати у нього, на що позивач погодився і з 1996 р. почав проживати в буд. [ADDRESS], будинок складався з двох кімнат, в одній див [PERSON] в другій він - [PERSON] В 1997 р. до [PERSON] переїхала проживати його донька [PERSON], вони познайомились і їх відносини склались так, що вони почали проживати однією сім'єю як чоловік та дружина без реєстрації шлюбу. Вказував, що у нього були добрі відносини з [PERSON] і оскільки останній бачив що він добре відноситься до його доньки зробив заповіт на все належне йому майно на нього та його доньку. Вказував, що починаючи з 1996 р. він постійно проживав в буд.[ADDRESS], допомагав родині [PERSON], оскільки [PERSON] постійно хворіла, а сам [PERSON] був похилого віку і не міг в повній мірі допомагати [PERSON]. [INFO] [PERSON] помер, його похованням займався він, оскільки за станом свого здоров»я [PERSON], потребувала також і допомоги і догляду, він постійно возив її в лікарні, відвідував її коли вона там проходила курс стаціонарного лікування, купував необхідні продукти та медикаменти, а коли [PERSON] померла взяв на себе витрати по її похованню. Щодо заповіту вказував, що заповіт який залишив на його ім'я [PERSON] є дійсним, він дійсно не звертався після [PERSON] до нотаріальної контори з заявою щодо прийняття спадщини після померлого, однак фактично спадщину прийняв. В будинку проживав, опікувався його утриманням, оплачував необхідні комунальні послуги, проводив необхідні поточні ремонтні роботи, а тому фактично прийняв спадщину після померлого [PERSON] як і після померлої [PERSON], щодо заяви про відмову в прийнятті спадщини за заповітом, вказував, що від даного спадкового майна він не відмовляється. Відповідач по зустрічному позову [PERSON] та її представник у судовому засіданні зустрічний позов підтримали, основний позов [PERSON] та позов третіх осіб з самостійними вимогами [PERSON], [PERSON] не визнали, вважаючи їх безпідставними та надуманим. Щодо вимог зустрічного позову [PERSON] вказувала суду на те, що [PERSON] є її двоюрідною сестрою, оскільки мати [PERSON] померла коли [PERSON] була ще дитиною то її батьки постійно опікувались нею, їх спільні дід та баба також постійно доглядали [PERSON], вказував, що постійно спілкувалась з [PERSON], знає, що спочатку у [PERSON] була квартира на [ADDRESS], потім вона дану квартиру продала і купила квартиру по [ADDRESS] в якій проживала, дійсно після того як її квартиру пограбували то вона переїхала проживати до батька в буд.[ADDRESS]. Вказувала, що дійсно [PERSON] хворіла, однак не потребувала постійного стороннього догляду, а коли їй потрібна була допомога то вона сама і її рідні їй цю допомогу надавали. Зазначала, що в березі 2013 р. [PERSON] потрапила в лікарню з запаленням легенів і в лікарні померла. Зазначала, що ні [PERSON] ні її батько не потребували допомоги матеріальної оскільки і [PERSON] здавала постійно в оренду належну їй квартиру і її батько постійно тримав в будинку квартирантів. Зазначала що [PERSON] знає бо він квартирував у родини [PERSON]. Треті особи з самостійними вимогам [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з'явились, надали відповідні повноваження щодо представлення їх інтересів представником, тому суд вважає можливим розглянути справу в їх відсутності. Представник третіх осіб [PERSON] та [PERSON] в судовому засіданні заявлені позовні вимоги третіх осіб з самостійними вимогами підтримала, вказувала, що її довірителі не заперечують проти основного позову [PERSON], вважаючи його відповідаючим дійсним обставинам справи, зустрічний позов відповідача [PERSON] не визнали, вважаючи його недоведеним. Треті особи [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, тому суд вважає можливим розглянути справу в їх відсутності. Суд, вислухавши пояснення сторін, представників сторін, з'ясувавши обставини справи, заслухавши показання свідків, дослідивши письмові докази по справі, прийшов до висновку, що основний позов [PERSON] підлягає до часткового задоволення як і зустрічний позов [PERSON], позови третіх осіб з самостійними вимогами [PERSON], [PERSON] не підлягають задоволенню, з слідуючих підстав. Судом встановлено, що [PERSON] народилась [INFO] в м.Києві, її батьками відовідно до свідоцтва про народження вказано [PERSON] та [PERSON]. Відпоівдно до свідоцтва про смерть [PERSON] помер [INFO] Відповідно до свідоцтва про смерть [PERSON] померла [INFO] Як вбачається з матеріалів справи у власності [PERSON] перебувало 49/100 частин будинку [ADDRESS] та грошові кошти по вкладу в Ощадбанку №8069 м. Києва, особовий рахунок [NUMBER] на суму 6419, 55 грн. у власності його доньки [PERSON] перебувала у власності квартира [ADDRESS] та грошові кошти по вкладу в Ощадбанку №8142 м. Києва, особовий рахунок [NUMBER] на суму 10440, 55 грн. Як вбачається з матеріалів справи, [PERSON] [INFO] помер, залишивши після себе заповіт від 04.10.2006 р., яким заповідав все своє майно [PERSON] та [PERSON] в рівних долях кожному. Після смерті [PERSON] його донькою [PERSON] 30.11.2006 р. була подана заява до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини та було відкрито спадкову справу №2175/106. Після відкриття спадщини Дванадцятою Київською державною нотаріальною конторою свідоцтво про право власності на спадщину за законом після смерті [PERSON] не було видане. [PERSON] [INFO] померла і після її смерті [PERSON] 21.08.2013 р. та 26.09.2013 р. були подані заява до Першої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом і було відкрито спадкову справу №972, а також [PERSON] була подана заява 23.08.2013 р. до Першої Київської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, але свідоцтва про право власності на спадщину за законом після смерті [PERSON] не було видане [PERSON] із-за ненадання правовстановлюючого документа на квартиру та частину будинку, про що були винесені дві постанови від 09.01.2014 р. [PERSON] також не видавалось свідоцтво про право власності на спадщину за законом. Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Згідно ст. 1259 ЦК України фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ст. 1278 ЦК України частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними. Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як вбачається з матеріалів спадкової справи після померлого [PERSON] позивач [PERSON] дійсно не звертався з заявою про прийняття спадщини після спадкодавця, однак подану [PERSON] заяву до Святошинського районного суду м.Києва при розгляді цивільної справи ( №2-2250/07) за позовом [PERSON] до [PERSON] про визнання частково заповіту недійсним не можна вважати належною відмовою від прийняття спадщини. Оскільки відповідно до ст.ст. 1273-1275 ЦК України- спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву. Як вбачається з матеріалів справи відповідна заява [PERSON] до нотаріальної контори не подавалась. Судом встановлено, що дійсно з 1996 р. позивач фактично постійно проживав в буд.[ADDRESS], виконував поточні ремонтні роботи в будинку, допомагав по господарству, опікувався спадковим майном. Вказані обставини підтвердила суду і свідок [PERSON], яка зазначала, що проживає в буд.[ADDRESS] і знає позивача останні двадцять років і може стверджувати, що він постійно проживав в буд.[ADDRESS] разом з родиною [PERSON], доглядав і [PERSON], допомагав з його похованням, після смерті останнього, допомагав з ремонтом в будинку, разом з [PERSON] змінювали вікна в будинку, робив паркан і на даний час проводить всі необхідні дії для утримання будинку в належному стані. Враховуючи наведене суд вважає доведеними заявлені позовні вимоги [PERSON] щодо встановлення факту прийняття [PERSON] спадщини після померлого [INFO] [PERSON], та вважає за потрібне визнати за [PERSON] право власності в порядку спадкування за заповітом після померлого [PERSON], який помер [INFO] на 49/200 частин житлового будинку [ADDRESS] та на грошові кошти на ім'я [PERSON] по вкладу в Ощадбанку №8069 м. Києва, особовий рахунок [NUMBER] на суму 3209 грн. 77 коп. ( ? частина від загальної суми коштів 6419, 55 гривень), Щодо заявлених вимог позовних вимог про встановлення факту його постійного проживання однією сім'єю як чоловіка та жінки без реєстації шлюбу з [PERSON] яка померла [INFO], встановилення факту належності на праві власності [PERSON] 49/100 частин будинку [ADDRESS]; зміни черговості щодо одержання права на спадкування за законом після померлої [INFO] [PERSON], визнання за ним право на спадкування разом із спадкоємцями третьої черги після померлої [PERSON] від права на спадкування за законом [PERSON] після померлої [INFO] [PERSON] слід зазначити наступне. Згідно ч.3 ст. 1224 ЦК України не мають права на спадкування за законом батьки (усиновлювачі) та повнолітні діти (усиновлені), а також інші особи, які ухилялися від виконання обов'язку щодо утримання спадкодавця, якщо ця обставина встановлена судом. Згідно ч.5 ст. 1224 ЦК України за рішенням суду особа може бути усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані. Згідно ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може призначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд, дослідивши всі обставини справи, оцінивши зібрані та надані суду докази в їх сукупності, прийшов до висновку, що не знайшло свого підтвердження обґрунтування позивача по основному позову [PERSON], в частині заявлених вимог про встановлення факту його постійного проживання однією сім'єю як чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу з [PERSON] яка померла [INFO], встановлення факту належності на праві власності [PERSON] 49/100 частин будинку [ADDRESS]; зміни черговості щодо одержання права на спадкування за законом після померлої [INFO] [PERSON], визнання за ним право на спадкування разом із спадкоємцями третьої черги після померлої [PERSON] від права на спадкування за законом [PERSON] після померлої [INFO] [PERSON] Також у суду не має підстав задовольняти позовні вимоги третіх осіб з самостійними вимогами [PERSON] та [PERSON] оскільки останні крім того що не зверталися до нотаріального органу про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої [PERSON] так і не надали суду жодних доказів щодо поважності причин пропуску строку на подання відповідних заяв. Також слід зазначити, що судом не здобуто жодних підтверджуючих доказів щодо потреби спадкодавця [PERSON] в її утриманні та ухилення від надання допомоги спадкодавиці від її рідних. Щодо заявлених вимог зустрічного позову про визнання за [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS], в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги в порядку представлення після померлої [INFO] [PERSON]; визнання за [PERSON] право власності на 49/100 будинку [ADDRESS], в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги в порядку представлення після померлої [PERSON]; визнання за [PERSON] права власності на грошові кошти, що становлять спадкове майно, в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги в порядку представлення після померлої [INFO] [PERSON] суд вважає доцільним зазначити наступне. Суд вважає обґрунтованими дані вимоги в частині визнання за [PERSON] права власності на квартиру [ADDRESS], права власності на 49/200 будинку [ADDRESS], права власності: на грошові кошти на ім'я [PERSON] по вкладу в Ощадбанку №8142 м. Києва, особовий рахунок [NUMBER] на суму 10440, 55 гривень, в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги, в порядку представлення після померлої [PERSON], яка померла [INFO] та на грошові кошти на ім'я [PERSON] по вкладу в Ощадбанку №8069 м. Києва, особовий рахунок [NUMBER] на суму 3209 грн. 77 коп. ( ? частина від загальної суми коштів 6419, 55 гривень) в порядку спадкування за законом, як спадкоємиці третьої черги, в порядку представлення після померлої [PERSON], яка померла [INFO]. З огляду на наступне. Як вбачається з матеріалів справи [PERSON] народилась [INFO] Відповідно до свідоцтва про народження [PERSON] її матір'ю вказано [PERSON], яка відповідно до ухвали Брусилівського районного суду Житомирської області за 1955 р. змінила прізвище в свідоцтві про народження дитини - доньки [PERSON] на своє дівоче прізвище - [PERSON]. Як вбачається з свідоцтва про народження [PERSON], яка народилась[INFO] її батьками вказано [PERSON] та [PERSON]. Відповідно до свідоцтва смерть [PERSON] померла [INFO] Відповідно до свідоцтва про смерть [PERSON] померла [INFO] Відповідно до відомостей державної архівної служби України від 03.09.2013 р. вбачається, що при огляді метричної книги Троїцької церкви за 1911-13 р. записів щодо народження [PERSON] не знайдено, однак є запис про народження [PERSON] яка народилась в с.Колганівка [INFO] в сім'ї селян [PERSON] та його дружини [PERSON]. Обставини щодо того, що [PERSON] [INFO] та [PERSON] яка померла [INFO] є однією особою підтверджуються і показами свідків, а саме : Свідок [PERSON] вказувала суду на те, що їй достовірно відомо про те, що [PERSON] є двоюрідною сестрою [PERSON] і маму [PERSON] звали [PERSON] однак вона хотіла щоб її звали [PERSON] і всі знали що її звуть [PERSON], в 1941 р. вона особисто їздила з родиною [PERSON] в евакуацію, вони жили разом в Куйбишеві, відносини їх були дуже теплими і хорошими і коли після війни вони повернулись в м.Київ і родину [PERSON] яка тоді жила на [ADDRESS] обікрали то всі цінні речі сім'я [PERSON] віддала їх родині на збереження, в подальшому с родиною [PERSON] вони спілкувались, однак після смерті [PERSON] - [PERSON] її спілкування з [PERSON] було припинено, однак з його донькою [PERSON] яка любила щоб її називали [PERSON] вона спілкувалась постійно і може стверджувати, що вони є двоюрідними сестрами, [PERSON] постійно була на сімейних святах у [PERSON] на день народженні [PERSON], вони постійно перезвонювались, піклувались один про одного. Свідок [PERSON] вказував суду на те, що він є зятем [PERSON] Добре знав і [PERSON], може стверждувати, що [PERSON] та [PERSON] були двоюрідними сестрами, в 1996 р. він одружився з донькою [PERSON] і почав спілкуватись з родиною дружини, в 1997 р. він допомагав робити ремонт в будинку [PERSON] по [ADDRESS], знає і [PERSON] який проживав в даному будинку, в 200-2010 р. [PERSON] за проханням [PERSON] приїздив до них в село і брав для [PERSON] консервацию і продукти харчування, однак не може вказати на те проживав [PERSON] з [PERSON] однією сім»єю. Також вказував, що в 2008 р. він особисто возив і забирав [PERSON] в Глеваху в лікарню, крім того, на прохання [PERSON] його дружини декілька разів купував ліки, продукти і цигарки які відвозив [PERSON] в лікарню в Павлова, Також бачив [PERSON] і на днях народження його тещі [PERSON] в квартирі останньої на [ADDRESS]. Крім того зазначав, що і [PERSON] і [PERSON] були на його весіллі коли він одружувався з донькою [PERSON]. Свідок [PERSON] вказувала суду на те, що є сусідкою [PERSON], неодноразово бувала в неї в гостях в квартирі по [ADDRESS] і бачила там [PERSON], знає що вони є двоюрідними сестрами, постійно спілкувались, опікувались одна одною, знає що в березні 2013 р. коли [PERSON] лежала в лікарні то [PERSON] її відвідувала. Свідок [PERSON] вказувала суду на те, що вона проживає в с.Ковганівка Брусилівського району Житомиської області і знає [PERSON] з дитинства, знає і її сестру [PERSON], в 1969 р. вона переїхала в м.Київ і жила на [ADDRESS] і також продовжувала спілкуватися з [PERSON] і [PERSON], неодноразово бачила [PERSON] в гостях у [PERSON], часто зустрічала [PERSON] на могилі її батьків, останній раз бачилася з нею в 2012 р. [PERSON] не знає. Свідок [PERSON] вказувала суду на те, що знала [PERSON] з 1973 р., вони познайомились на курсах адміністраторів, постійно спілкувались, [PERSON] працювала в ресторані «Краків» офіціанткою, і саме вона в 1998 р. познайомила її з [PERSON], оскільки [PERSON] в той час проживала з батьком на [ADDRESS], в будинку тримали багато квартирантів, одним з яких і став [PERSON], вказувала, що [PERSON] не страждала на психічні захворювання, дійсно у неї не було сім'ї, хоча і багато чоловіків хотіли з нею спілкуватися, однак відносини не складались, вона засмучувалась з-за цього. Вказувала що [PERSON] хоча і оформила собі інвалідність, однак за станом здоров'я інвалідом не була. Зазначала, що [PERSON] не жила однією сім'єю з [PERSON] він був квартирантом в їх сім'ї. Крім іншого в ході розгляду справи, встановлено, що [PERSON] хоч періодично і хворіла та лікувалась стаціонарно в лікарнях, але вела активний спосіб життя та не потребувала сторонньої допомоги, часто зверталась особисто в державні та судові органи для вирішення спірних питань. Суд при цьому відмічає, що [PERSON] отримувала пенсію, мала у власності квартиру, яку здавала у найм, грошові кошти на банківському вкладі, а коли вона виписувалась з лікарень, де періодично лікувалась, то записи лікарів свідчать про те, що вона перебувала в задовільному стані. По медичним документам відносно [PERSON] не вбачається, що вказана особа була у безпорадному стані, висновків лікарів про такий стан пацієнтки у виписках з історій хвороб не має. [PERSON] самостійно оплачувала житлово-комунальні послуги по будинку та квартирі, про що свідчать відповідні рахунки та квитанції. Ініціали [PERSON] в цих рахунках та квитанціях дописані олівцем, чому суд дає відповідну оцінку, що він не має ніякого відношення до таких оплат. Аналізуючи фактичні обставини справи та докази по ній, суд приходить до висновку, що процедура звернення [PERSON] з заявою про прийняття спадщини по спадковій справі померлої [PERSON], копія якої судом була витребувана та перевірена, була проведена з дотриманням всіх нормативних положень і з перевіркою всіх даних, факт родинних відносин [PERSON] та [PERSON] як двоюрідних сестер, знайшов своє підтвердження як у нотаріальному органі, так і в судовому порядку, а тому не має підстав усувати [PERSON] від спадщини після померлої [PERSON] Як вбачається з пояснень позивача по справі [PERSON], копій спадкових справ, [PERSON] з моменту смерті [PERSON] до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини за заповітом не звертався. Також як вбачається з матеріалів справи 2-2250/2007 р. [PERSON] 07.05.2007 р. подала заяву до Святошинського районного суд м. Києва до [PERSON] пр. визнання заповіту її батька [PERSON] недійсним в частині заповідання половини майна [PERSON], наводячи відповідні негативні дані та поступки вказаної особи, і лише після подачі [PERSON] заяви від 03.12.2007 р. про відмову від його частки спадщини за заповітом покійного батька [PERSON]-[PERSON] від 24.10.2006 р. на користь останньої та визнання [PERSON] пропуску процесуального строку на подачу заяви про прийняття спадщини після заповідача [PERSON], вона подала заяву до суду про відмову від позову і ухвалою від 03.12.2007 р. провадження по справі №2-2250/2007 було закрито. В судовому засіданні встановлено, що треті особи з самостійними вимогами [PERSON], [PERSON] не були позбавлені права звернутися до нотаріального органу з заявами про прийняття спадщини, чого не зробили, а звернулися одразу до суду, минуючи нотаріальний орган, що не дає суду законних підстав встановлювати їм додатковий строк на подачу заяви про прийняття спадщини, і пропуск якого також не підтверджений поважністю причин для цього, бо суд не вправі підміняти нотаріальний орган у оформленні відповідної спадщини та видачі відповідних свідоцтв. Отже, таким чином є доведеним, що тільки [PERSON], як спадкоємиця третьої черги, в порядку спадкування за законом, має право на спадщину після померлої [PERSON] Суд враховує, що знайшло своє підтвердження належність на праві приватної власності 49/100 частин спірного будинку [PERSON] тому не є необхідним встановлення відповідного факту. На підставі викладеного,

Outcome: partial