Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до відповідача ПАТ «Київенерго» про визнання незаконними дій та відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування позову зазначає, що 17.06.2005 року було укладено договір про користування електричною енергією №02006300601, згідно якого ПАТ «Київенерго» взяло на себе зобов'язання щодо постачання електричної енергії у квартиру [ADDRESS]. 12.01.2015 року працівники СВП «Київські електричні мережі» ПАТ «Київенерго» в ході контрольного обходу здійснили заміну електролічильника квартири позивача, який не був присутній при здійснені даних заходів та не був повідомлений про них. Після чого позивачу було направлено акт про порушення №43596 від 12.01.2015 року, в якому зазначалось, що позивач порушив ст.26,27 Закону України «Про електроенергетику», п.п.10,14,42 ПКЕЕН, а саме: відсутня пломба з відбитками тавр електропередавальної організації на клемній кришці розрахункового приладу обліку, відсутні пломба Держспоживстандарту на верхньому гвинті, на нижньому гвинті пломба зі слідами повторного затискання. Цей акт засвідчений підписами представників постачальника електричної енергії та підписом представника балансоутримувача будинку - інженера ЖБК «Михайлівський» Лобанової С.М. Перевірка та складання акту проходило за відсутності позивача або його уповноваженої особи. Позивач вважає, що акт №43596 від 12.01.2015 р. було складено з численними порушеннями та недотриманням існуючих норм, та просить суд визнати дії відповідача неправомірними і незаконними, скасувати акт про порушення №43596 від 12.01.2015 р. та рішення комісії, оформлене протоколом № 1452 від 21.05.2015 року, а також стягнути на його користь з відповідача моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн. В подальшому позивачем було уточнено позовні вимоги. В судовому засіданні, яке відбулося 15.09.2015 року, ухвалою суду позов [PERSON] в частині позовних вимог про визнання недійсним та скасування акту про порушення №43596 від 12.01.2015 року, рішення комісії ПАТ «Київенерго» по розгляду акту про порушення №43596 від 12.01.2015 року, оформленого протоколом №1452 від 21.05.2015 року було залишено без розгляду. В судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги з урахуванням уточнень, просила задовольнити позов в повному обсязі. Представник відповідача позовні вимоги не визнав, просив відмовити в задоволенні позову. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. 17 червня 2005 року між [PERSON] та ПАТ «Київенерго» було укладено Договір про користування електричною енергією. Судом встановлено, що ПАТ «Київенерго» поставляє електричну енергію у квартиру [ADDRESS], особовий рахунок відкрито на ім'я [PERSON] У відповідності до п. 20 Договору споживач несе відповідальність, зокрема, за порушення Правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж та споживання електричної енергії без приладів обліку. 12.01.2015 р. при перевірці стану електроустановки споживача [PERSON], представниками ПАТ «Київенерго» виявлено відсутність пломби з відбитками тавр електропередавальної організації на клемній кришці розрахункового приладу обліку, відсутні пломба Держспоживстандарту на верхньому гвинті, про що складено акт про порушення ПКЕЕН №43596. 21.05.2015 відповідно п. 3.1. Методики відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. Комісією було встановлено, що акт №435962 від 12.01.2015 складено правомірно. Також проведено розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН на суму 14 400,26 грн. Не погоджуючись з даним рішенням, позивач звернувся до Департаменту ЖКІ КМДА та Київського територіального управління НКРЕКП. За наслідками розгляду Комісією прийнято рішення рекомендувати ПАТ «Київенерго» скасувати нарахування за актом про порушення ПКЕЕН №43596, а також рекомендовано [PERSON] та відповідачу привести договірні відносини у відповідність до ПКЕЕН. 20.07.2015 року повторно розглянувши акт про порушення №43596 від 12.01.2015 року, врахувавши рекомендації Комісії ІКЦ та дослідивши додаткові документи, Комісія з розгляду актів про порушення прийняла рішення про скасування рішення Комісії з розгляду актів про порушення, оформлене протоколом №1452 від 21.05.2015 року, та прийняла нове рішення про скасування акта порушення №43596 від 12.01.2015 року. Відповідно до п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки. Відповідно до п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 Правил), а також, відповідно до Методики обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Згідно із ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до змісту ст. ст. 11, 15 ЦК України цивільні права і обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист же цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в ст. 16 ЦК України. Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Таким чином, сам по собі складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження як дій факту складання такого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов'язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством в якості способу захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний в якості доказу під час вирішення іншого спору, зокрема при заявленому позові про відшкодування матеріальних збитків у разі пошкодження приладу обліку електричної енергії, при вирішенні якого суд зобов'язаний дати оцінку цьому акту. З огляду на наведене, суд вважає, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими, тому не підлягають задоволенню. Також, відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до ст. 137 ЦПК України у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Позивач не надав суду відповідних належних доказів для підтвердження вимог заподіяння моральної шкоди незаконними діями або бездіяльністю відповідача. Представник позивача в судовому засіданні не зазначив, чим підтверджує факт заподіяння позивачу моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. Відповідно до ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed