overthelex/ua-case-outcome-6m huggingface dataset:
Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-04 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просив суд: зобов'язати Товариство з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ РІЕЛТІ» передати у його власність майнові права на об'єкт нерухомості - розташований в об'єкті капітального будівництва за будівельною адресою: [ADDRESS], кількість кімнат - 1, загальна площа кв.м. - 31.09, поверх 13; визнати право власності на майнові права на об'єкт нерухомості - розташований в об'єкті капітального будівництва за будівельною адресою: [ADDRESS], кількість кімнат-1, загальна площа кв.м.-31.09, поверх 13 за ним; судові витрати покласти на відповідача. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 05 квітня 2017 року позовну заяву [PERSON] до Товариства з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ РІЕЛТІ» про зобов'язання передати у власність майнові права та визнання права власності на майнові права, в частині заявлених позовних вимог про зобов'язання передати у власність майнові права - залишено без розгляду. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 19 грудня 2012 року між ним та відповідачем - Товариством з обмеженою відповідальністю «КАПІТАЛ РІЕЛТІ» був укладений Договір № КР/6/113 купівлі продажу майнових прав. У відповідності до даної угоди, а саме ст. 2.1. договору, відповідач продає, а він купує майнові права на об'єкт нерухомості. У відповідності до ст. 2.2. даного договору, сторони домовились, що об'єктом нерухомості, майнові права на який передаються за даним договором, є об'єкт нерухомості, розташований в об'єкті капітального будівництва за будівельною адресою: [ADDRESS], кількість кімнат -1, загальна площа кв.м. - 31.09, поверх 13. У відповідності до ст. 2.5. договору, за плановий термін закінчення будівництва та введення в експлуатацію об'єкта капітального будівництва - 3 квартал 2013 року. У відповідності до ст. 3.1. майнові права на об'єкт нерухомості за цим договором передаються відповідачем йому шляхом підписання Акту прийому-передачі майнових прав на об'єкт нерухомості. Акт підписується сторонами після введення об'єкту капітального будівництва в експлуатацію. У відповідності до ст. 4.2. договору, орієнтовна загальна вартість майнових прав на об'єкт нерухомості в день укладення цього договору складає 204 261 гривні 30 копійок, в тому числі ПДВ 20% - 34043 гривень 55 копійок. У відповідності до ст. 4.3.1. договору, сторони визначають наступний порядок розрахунків за Договором: він перераховує 100% вартості об'єкту фінансування визначеної у п. 4.2. даного договору, а саме 204 261 гривні 30 копійок, в тому числі ПДВ 20% - 34043 гривень 55 копійок на поточний рахунок відповідача або вносить в касу відповідача до 20 грудня 2012 року. У разі невиконання фінансових зобов'язань відповідач має право в односторонньому порядку розірвати договір. Він

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-03 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просив суд: стягнути з Державного підприємства Міністерства внутрішніх справ України «Розвиток» на його користь суму середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні у розмірі 24 920 грн. 28 коп., стягнути з Міністерства внутрішніх справ України та Державного підприємства Міністерства внутрішніх справ України «Розвиток» на користь [PERSON] моральну шкоду в розмірі 5 000 грн. 00 коп. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 01.09.2014 р. його було звільнено з посади директора ДП «Розвиток». В день звільнення позивачу не було повідомлено про нараховані суми та відповідно не здійснено жодних виплат. Остаточний розрахунок з позивачем ДП «Розвиток» провело 12.01.2015 р., у зв'язку з чим позивач просить стягнути з ДП МВС України «Розвиток» середній заробіток за весь період затримки, а також стягнути з відповідачів завдану йому моральну шкоду. В судовому засіданні 21.06.2016 р. позивач та його представник підтримали позовні вимоги в повному обсязі, просили суд стягнути з ДП МВС України «Розвиток» на користь позивача суму середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні у розмірі 24 920, 28 грн., стягнути з МВС України та ДП МВС України «Розвиток» моральну шкоду у розмірі 5000 грн. В подальшому позивач та його представник в судове засідання не з'явилися, позивач подав заяву, в якій просив розглянути справу без його участі. В судовому засіданні 21.06.2016 р. представник ДП МВС України «Розвиток» позовні вимоги не визнав з підстав, викладених в письмових запереченнях, які містяться в матеріалах справи. В подальшому представник ДП МВС України «Розвиток» в судові засідання не з'явився, про час і місце судового розгляду був повідомлений належним чином, причину своєї неявки суду не повідомив. Представник МВС України у судове засідання не з'явився, про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином, причину своєї неявки суду не повідомив. У письмових запереченнях, які містяться в матеріалах справи, зазначив, що заперечує проти заявленого позову. Вважає, що МВС України не могло заподіяти позивачу моральну шкоду, оскільки заробітну плату позивачу виплачувало ДП «Розвиток», а не МВС України. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, вислухавши позивача, його представника, представника ДП МВС України «Розвиток», оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: partial
Jurisdiction: civil
Date: 2016-05-10 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: стягнути з Приватного акціонерного товариства «СТРАХОВА КОМПАНІЯ «АЛЬФА СТРАХУВАННЯ» на його користь суму страхового відшкодування у розмірі 66 722,99 гривень та суму судових витрат. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 10 липня 2015 року між ним та відповідачем було укладено договір № 0806592 добровільного страхування ризиків, пов'язаних з експлуатацією наземного транспортного засобу. За договором страхування застрахованим транспортним засобом є LAND ROVER EVOQUE, д.н.з. [NUMBER], номер кузова/шасі [NUMBER]. Право користування застрахованим ТЗ було передано [PERSON] яка, відповідно договору страхування, має необхідний страж керування та вік. 15 квітня 2015 року водій [PERSON] приблизно о 09:00 годин залишила застрахований ТЗ у м. Києві, по вул. Кутозова, 9 та пішла по своїм справам. Повернувшись о 11:00 год. до застрахованого ТЗ водій [PERSON] виявила пошкодження задньої правої частині застрахованого ТЗ. З цього приводу вона зателефонувала до відповідача з повідомленням, про виявлення пошкодження застрахованого ТЗ, у відповідь їй повідомили про необхідність виклику на місце події працівників правоохоронних органів (на той час ДАІ). Прибувши на місце події працівниками ДАІ у водія [PERSON], було відібрано пояснення в якому вона зазначила наступне: «При поверненні о 11:00 виявила пошкодження задньої правої частини автомобіля. Винуватця події на місці випадку не було, свідків не знайшла, так як автомобіль застрахований звернулась до співробітників ДАІ. Потерпілих не має». 20 квітня 2015 року він подав заяву до відповідача про виплату страхового відшкодування з необхідним переліком документів. 18 червня 2015 року відповідач надіслав відповідь про відмову в виплаті страхового відшкодування в якій повідомив наступне: «В ТОВ «УКРАЇНО-НІМЕЦЬКЕ ПІДПРИЄМСТВО «ДЕКРА ЕКСПЕРТ» було замовлено проведення транспортно-трасологічної експертизи експертом Ярославом Ю.Ю. встановлено наступне: «в момент слідоутворень (виникнення пошкоджень) застрахований ТЗ не міг перебувати в нерухомому стані. Подія пошкодження в двох місцях заднього правого кута кузову цього автомобіля не могла протікати на місці паркування цього автомобіля за адресою м. Київ, вул. Кутузова 9, де була зафіксована дана страхова подія, а протікала в іншому місці (інших обставинах). Пояснення водія зазначеного автомобіля [PERSON] про обставини пошкодження автомобіля з технічної точки зору є необґрунтованими.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-10 00:00:00

Позивач, [PERSON] , звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: стягнути на користь [PERSON] з Приватного підприємства «Виробничо-дистрибьюторська компанія «Дім Вина «Скала» суму заборгованості по заробітній платі в період з 20.07.2018 року по 01.03.2019 року у розмірі 109 772,73 грн. та заборгованість за використання авторського права в розмірі 480 000,00 грн. та витрати по сплаті судового збору. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що за період з 20.07.2018 року по 01.03.2019 року у відповідача виникла заборгованість по заробітній платі перед позивачем у розмірі 107 773,73 грн., що підтверджується довідкою Приватного підприємства «Виробничо-дистрибюторська компанія «Дім Вина «Скала» № 1469 від 03.02.2019 року. Крім того, даною довідкою підтверджується заборгованість відповідача перед позивачем за використання авторського права згідно ліцензійного договору № 21-6131 від 29.12.2012 року та ліцензійного договору № 21-6155 від 29.12.2014 року за використання твору декоративно-прикладного мистецтва Малюнок «ГЕРБ», Свідоцтва на знаки для товарів і послуг № 25071 від 15.05.2002 року, Свідоцтва на знаки для товарів і послуг № 25071 від 15.5.2002 року виданих Державною службою інтелектуальної власності України у розмір 480 000,00 грн. Позивач у судове засідання не з`явився, про місце і час розгляду справи повідомлений належним чином. До початку судового засідання надав письмову заяву з проханням розглянути справу без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Представник відповідача ПП «Виробничо-дистрибьюторська компанія «Дім Вина «Скала» в судове засідання не з`явився, направив відзив, у якому відповідач підтримав заявлені позовні вимоги. Відповідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положення цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-12 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визначення частоку спільній сумісній власності. Просить суд визначити [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] по 1/4 ідеальній частині квартири [ADDRESS] . Свої вимоги мотивував тим, що [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] належить на праві спільної сумісної власності квартира [ADDRESS] . Підставою для звернення до суду став спір, який виник між позивачем та відповідачем [PERSON] , щодо витрат на утримання спірної квартири. Також звертає увагу на те, що відповідачі відмовляються у добровільному порядку визначити частки у спільній квартирі, чим перешкоджають позивачу вільно розпоряджатися, володіти та користуватися своїм майном. Позивач та Представник позивача у судове засідання не з`явилися, хоча повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надали письмову заяву з прохання слухати справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити. Відповідачі [PERSON] , [PERSON] у судове засідання не з`явилися, хоча повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надали письмові заяви з прохання слухати справу за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, хоча був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. Причини неявки в судове засідання не повідомив. За змістом ст. 275 ЦПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Згідно ст. 279 ЦПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. За клопотанням сторони суд може відкласти розгляд справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та (або) заперечення, якщо вони не подані до першого судового засідання з поважних причин. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-18 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON],, [PERSON] про виділ частки у праві спільної сумісної власності. Просить суд визначити [PERSON], [PERSON] та [PERSON] по 1/3 частині квартири [ADDRESS]. Свої вимоги мотивував тим, що [PERSON], [PERSON] та [PERSON] належить на праві власності квартири [ADDRESS]. У зв'язку з одруженням позивач мешкає в спірній квартирі з 2015 року. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 24 лютого 2017 року було задоволено позов матері позивача до його батька про стягнення заборгованості по аліментам у розмірі 70 036,63 грн. та накладено арешт на спірну квартиру. В зв'язку з чим позивач змушений звертатись до суду за захистом своїх прав та інтересів. Представник позивача у судове засідання не з'явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надав письмову заяву з прохання слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Причини неявки суду не повідомив. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з'явився, хоча повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. До початку судового засідання надав письмову заяву з прохання слухати справу за його відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі. Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об'єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази,

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] в якому просить зобов`язати відповідача припинити чинити перешкоди у здійсненні права користування нерухомим майном багатоквартирного будинку і за власний кошт привести до первісного стану об`єкт самочинного будівництва - балкон на третьому поверсі квартири: [ADDRESS] . Судови витрати по сплаті судового збору покласти на відповідача. Позовні вимоги позивач мотивує тим, що він є власником квартири [ADDRESS] . На початку червня 2019 року відповідач, яка є замовником будівництва виконала реконструкцію власної квартири з перебудовою її балкону. Суть якої полягає в розширенні існуючої балконної плити, та виносі конструкцій скління по за її межі, як вперед, так і в бік від неї, на відстань 650 мм. В результаті, на фасаді будинку утворено нову архітектурну форму зі збільшеними геометричними розмірами відносно існуючої балконної плити. Розміри площі об`єкту будівництва при цьому збільшені у двічі. З метою отримання додаткового простору необхідного для збільшення загальної площі власної квартири, відповідач самовільно відокремила частину несуче-огороджувальних конструкцій будинку, яка знаходиться по за межами її квартири й належить до спільного майна будинку, що є об`єктом права спільної сумісної власності співвласників. Самовільно відокремивши частину спільного майна і збільшивши за її рахунок загальну площу власної квартири відповідач створила перешкоду співвласникам будинку щодо вільного володіння, та користування об`єктом права спільної сумісної власності. При цьому, відповідач зменшила площу спільного майна багатоквартирного будинку на різницю площі самовільно відокремленої частини. Рішення по відокремленню частини спільного майна відповідач прийняла одноосібно. Виконуючи роботи по реконструкції власної квартири відповідач вчинила самовільні дії по втручанню в структуру несучих конструкцій багатоквартирного будинку. Відповідно до даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання будівельних робіт та засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відсутня інформація щодо видачі документів декларативного та дозвільного характеру, які б надавали право на виконання будівельних робіт за адресою [ADDRESS] . 21 листопада 2019 року на адресу суду надійшли пояснення третьої особи відповідно до яких представник Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) - [PERSON] . просила прийняти рішення відповідно до норм чинного законодавства та пояснила наступне.

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-08 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що вони з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі, мають спільну дитину. Оскільки спільне життя між ними не склалося, у них різні погляди на шлюб та сім`ю, фактично родина розпалась, а шлюб носить лише формальний характер, а відтак позивачка змушена звертатись до суду з вказаним позовом. Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 10.03.2021 справу було передано за підсудністю до Деснянського районного суду м. Києва. На підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.04.2021 року дана справа була передана на розгляд новому складу суду, після направлення її до суду за територіальною підсудністю. Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 26.04.2021 було відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду. Позивач та відповідач подали суду письмові заяви, позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили суд про їх задоволення. Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважав за можливе розглянути справу на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи. Судом встановлено, що між сторонами укладено шлюб, зареєстрований 12.08.2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві (а/з № 1211), що підтверджується відповідною копією свідоцтва про шлюб. Сторони мають спільного сина [PERSON] , [INFO] . Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Як свідчить викладене позивачем в заяві, позивач та відповідач не ведуть спільного господарства та припинили шлюбно-сімейні відносини. Відповідач подав суду заяву, в якій зазначив про визнання позовних вимог. Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу. Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, витрати по сплаті судового збору у розмірі 908,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача з відповідача. На підставі викладеного та

Outcome: approved
Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18.02.2021 р. зазначену позовну заяву направлено до Деснянського районного суду м. Києва, для розгляду за підсудністю. 18.03.2021 вищевказана справа надійшла на адресу Деснянського районного суду м. Києва та на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.03.2021 року була передана в провадження судді Зотько Т.А. Ухвалою судді Деснянського районного суду м.Києва від 24.03.2021 було відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду. Позивач та відповідачка подали суду письмові заяви, позовні вимоги підтримали у повному обсязі, просили суд про їх задоволення. Враховуючи те, що у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважав за можливе розглянути справу на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи. Судом встановлено, що між сторонами укладено шлюб, зареєстрований 07.09.2002 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Деснянського районного управління юстиції у м.Києві (а/з № 1237), що підтверджується відповідною копією свідоцтва про шлюб. Сторони мають спільного неповнолітнього сина [PERSON] , [INFO] , який наразі проживає з відповідачкою. Відповідно до ст.ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом. Як свідчить викладене позивачем в заяві, сторони не ведуть спільного господарства та припинили шлюбно-сімейні відносини. Відповідачка подала суду заяву, в якій зазначила про підтримання позовних вимог. Згідно ч.2 ст.112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім`я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім`ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу. Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. На підставі викладеного та

Outcome: approved