Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-17 00:00:00

\~ \~ \~ \~Позивач [PERSON] звернувся до Крюківського районного суду із позовом до [PERSON], [PERSON] (як встановлено у судовому засіданні остання після вступу у шлюб змінила прізвище на «Шкіря»), у якому прохав суд ухвалити рішення, яким розподілити домоволодіння, яке знаходиться за адресою м. Кременчук, вул. Академіка Герасимовича (колишня назва вулиці - вулиця Котлова), буд. 11, виділивши йому у натурі 1/3 частку із спільного майна, що знаходиться за адресою: адресою м. Кременчук, вул.. Академіка Герасимовича (колишня назва вулиці - вулиця Котлова), буд. 11, а саме: по житловому будинку літ.«А,А1,а,а1» кімнату «1-6» площею 10,4 м.кв; кімнату «1-7» площею 13,4 м.кв; кімнату «1-8» площею 10,8 м.кв; кухню «1-9» площею 4,7 м.кв. По надвірним будівлям і спорудам погріб з шийкою літ. «Г»; літню кухня-гараж літ. «М»; ворота №3. [PERSON] прохав виділити у натурі 4/15 часток із спільного майна, що знаходиться за адресою: адресою м. Кременчук, вул.. Академіка Герасимовича (колишня назва вулиці - вулиця Котлова), буд. 11, а саме по житловому будинку літ.«А,А1,а,а1» приміщення для газового обладнання «1-1» площею 5,0 м.кв; коридор «1-2» площею 3,9 м.кв; передпокій «1-3» площею 4,3 м.кв. кімнату «1-4» площею 8,0 м.кв; кімнату «1-5» площею 10,0 м.кв. По надвірним будівлям і спорудам літню кухню літ. «Е»; убиральню літ. «Л»; колодязь питний літ. «К1»; огорожу №2. [PERSON] прохав виділити у натурі частку із спільного майна, що знаходиться за адресою: адресою м. Кременчук, вул.. Академіка Герасимовича (колишня назва вулиці - вулиця Котлова), буд. 11, а саме: житловий будинок літ.«Б», який складається із коридору «1-1» площею 3,6 м2; передпокою «1-2» площею 6,3 м2; кімнати «1-3» площею 16,1 м2; кімнати «1-4» площею 5,8 м2; кухні «1-5» площею 6,2 м2 По надвірним господарським будівлям та спорудам: убиральню літ.«Н»; яму вигрібну літ.«Е»; колонку питну літ.«к»; огорожу №1; хвіртку №4. Роботи, що повязані із виділом його частки у натурі, а саме: влаштування дверного пройому в частині будинку, запропонованій [PERSON] зі встановлення подвійного дверного блоку у приміщенні «1-9»; влаштування кухні у приміщенні «1-8»; демонтаж дверного блоку у стіні між приміщеннями «1-1»/ «1-9», закладення цеглою дверного прорізу прохав покласти на нього. \~ \~ \~ \~Обладнання квартир самостійними системами опалення, газозабезпечення, водопостачання, електрозабезпечення прохав покласти спільно на нього та [PERSON]. \~ \~ \~ \~Також позивач прохав суд визначити порядок користування земельною ділянкою, яка знаходиться за адресою м. Кременчук, вул.. Академіка Герасимовича (колишня назва вулиці - вулиця Котлова), буд. 11, виділивши у користування [PERSON] земельну ділянку площею 197 м2(на схематичному плані земельної ділянки, що є додатком №3 до висновку експертного будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження за №6/3-17 позначено жовтим кольором); виділивши у користування [PERSON] земельну ділянку площею 156 м2(на схематичному плані земельної ділянки, що є додатком №3 до висновку експертного будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження за №6/3-17 позначено зеленим кольором); виділивши у користування [PERSON] земельну ділянку площею 148 м2(на схематичному плані земельної ділянки, що є додатком №3 до висновку експертного будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження за №6/3-17 позначено синім кольором). \~ \~ \~ \~У судовому засіданні позивачем було подано заяву про зміну позовних вимог, згідно якої позивач зменшив позовні вимоги, виключивши з них вимогу про визначення порядку користування земельною ділянкою, а також прохав суд здійснити розподіл домоволодіння у відповідності до ідеальних часток, які було визначено згідно висновку експертного будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження за №6/3-17. З урахуванням цього позивач прохав суд ухвалити рішення, яким розподілити домоволодіння, яке знаходиться за адресою м. Кременчук, вул. Академіка Герасимовича (колишня назва вулиці - вулиця Котлова), буд. 11, виділивши йому у натурі 19/50 часток із спільного майна, що знаходиться за адресою: м. Кременчук, вул. Академіка Герасимовича (колишня назва вулиці - вулиця Котлова), буд. 11, а саме: по житловому будинку літ.«А,А1,а,а1» кімнату «1-6» площею 10,4 м.кв; кімнату «1-7» площею 13,4 м.кв; кімнату «1-8» площею 10,8 м.кв; кухню «1-9» площею 4,7 м.кв. По надвірним будівлям і спорудам погріб з шийкою літ. «Г»; літню кухня-гараж літ. «М»; ворота №3. [PERSON] прохав виділити у натурі 11/50 часток із спільного майна, що знаходиться за адресою: адресою м. Кременчук, вул.. Академіка Герасимовича (колишня назва вулиці - вулиця Котлова), буд. 11, а саме по житловому будинку літ.«А,А1,а,а1» приміщення для газового обладнання «1-1» площею 5,0 м.кв; коридор «1-2» площею 3,9 м.кв; передпокій «1-3» площею 4,3 м.кв. кімнату «1-4» площею 8,0 м.кв; кімнату «1-5» площею 10,0 м.кв. По надвірним будівлям і спорудам літню кухню літ. «Е»; убиральню літ. «Л»; колодязь питний літ. «К1»; огорожу №2. [PERSON] прохав виділити у натурі 2/5 частки із спільного майна, що знаходиться за адресою: адресою м. Кременчук, вул. Академіка Герасимовича (колишня назва вулиці - вулиця Котлова), буд. 11, а саме: житловий будинок літ.«Б», який складається із коридору «1-1» площею 3,6 м2; передпокою «1-2» площею 6,3 м2; кімнати «1-3» площею 16,1 м2; кімнати «1-4» площею 5,8 м2; кухні «1-5» площею 6,2 м2 По надвірним господарським будівлям та спорудам: убиральню літ.«Н»; яму вигрібну літ.«Е»; колонку питну літ.«к»; огорожу №1; хвіртку №4. Роботи, що повязані із виділом його частки у натурі, а саме: влаштування дверного пройому в частині будинку, запропонованій [PERSON] зі встановлення подвійного дверного блоку у приміщенні «1-9»; влаштування кухні у приміщенні «1-8»; демонтаж дверного блоку у стіні між приміщеннями «1-1»/ «1-9», закладення цеглою дверного прорізу прохав покласти на нього. \~ \~ \~ \~Обладнання квартир самостійними системами опалення, газозабезпечення, водопостачання, електрозабезпечення прохав покласти спільно на нього та [PERSON]. Свої позовні вимоги Позивач мотивував тим, що згідно договору дарування від 07.05.1988 року ним було набуто у власність 1/3 частку домоволодіння, яке складається із двох житлових будинків літ «А», літ. «Б» та ряду господарських будівель та споруд, які знаходяться за адресою: м. Кременчук, вул. Котлова (на сьогоднішній день вул.. Академіка Герасимовича), буд. 11. Право власності на 2/5 частки даного домоволодіння належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 01.10.2004 року. Право власності на решту 4/15 часток вказаного домоволодіння належить його колишній дружині [PERSON] на підставі договору дарування частини домоволодіння від 02.12.2013 року. До розірвання шлюбу (05.12.2016 року) Позивач та його дружина [PERSON] спільно проживали однією сім'єю у будинку літ. «А» з прибудовами літ. «А1», літ. «а», літ. «а1» та користувалися наступними господарськими будівлями та спорудами: літньою кухнею-гаражем літ. «М», літньою кухнею літ. «Е», погребом літ. «Г», убиральнями літ. «Д» та літ. «Л», а також колодязем літ. «к1». [PERSON] увесь час проживає у житловому будинку літ. «Б» та користується убиральнею літ. «Н», вигрібною ямою літ. «І» та колодязем питним літ. «К». Вищевказані будинок та господарські будівлі та споруди розташовані на земельній ділянці площею 148 м.кв. та огорожені парканом з усіх боків. Тобто, на час розірвання шлюбу між позивачем та відповідачем [PERSON] порядок користування домоволодінням та земельною ділянкою між усіма співвласниками вже склався. Після того, як між позивачем та відповідачем [PERSON] було припинено сімейні відносини, спільне проживання в одному будинку виявилося неможливим. Хоча між ними існує домовленість про порядок користування жилими кімнатами, все ж у будинку літ. «А» залишилися кімнати, якими вони вимушені спільно користуватися, зокрема приміщення для газового обладнання «1-1» та кухня «1-9». Також часто виникають спори щодо оплати витрат за комунальні послуги, оскільки системи життєзабезпечення будинку також не розділено. Тому позивач вирішив скористуватись наданим йому законом правом на виділ у натурі належної частки у нерухомому майні. Для цього він звернувся до фахівця у галузі судової експертизи та замовив висновок експертного будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження. На підставі проведеного обстеження, виходячи з розташування і розмірів житлового будинку, його конструктивних елементів, ідеальних часток співвласників, судовий експерт запропонував один варіант виділу часток з обєкту нерухомого майно житлового будинку, господарських будівель та споруд відповідно до ідеальних часток співвласників, за якого кожному із співвласників [PERSON] та [PERSON] можливо виділити відокремлену частину будинку з окремим виходом, а співвласнику [PERSON] окремий житловий будинок з господарськими будівлями. При цьому експертом було здійснено перерахунок ідеальних часток співвласників з урахуванням вартості літньої кухні-гаражу літ «М», право власності на яку було визнано за позивачем на підставі рішення Крюківського районного суду м. Кременчука від 05 липня 2011 року. Даний варіант розподілу домоволодіння було покладено в основу змінених позовних вимог. Позивач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини, зазначені у позові та додавши, що житловий будинок літ. «А», який наразі знаходиться у спільному користуванні позивача та відповідача [PERSON] на початку 80-х років минулого століття вже було поділено на дві окремі квартири, що вбачається з технічного паспорту, виготовленого 29 червня 1984 року. На місці сучасного віконного пройому до кімнати 1-9 був дверний пройом, через який здійснювався вхід до квартири І, а на місці дверного пройому з кімнати 1-9 до кімнати 1-1 був віконний пройом. Тому здійснення робіт, що повязані із виділом його частки у натурі, а саме: влаштування дверного пройому в частині будинку, запропонованій [PERSON] зі встановленням подвійного дверного блоку у приміщенні «1-9»; влаштування кухні у приміщенні «1-8»; демонтаж дверного блоку у стіні між приміщеннями «1-1»/ «1-9», закладення цеглою дверного прорізу (як це передбачено висновком експерта) не становить втручання у несучі конструкції будинку і по суті приведе їх до попереднього стану. Просили також врахувати, що здійснення переговорів між позивачем та відповідачем [PERSON] задля мирного врегулювання спору позитивного результату не дало. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] позов не визнали повністю. Надали суду письмові заперечення. В обґрунтування своїх заперечень пояснили, що розподіл домоволодіння неможливий через те, що Позивачем не здійснено реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт, оскільки роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення, реставрації та капітального ремонту згідно Порядку виконання будівельних робіт, що затверджений постановою КМУ від 13.04.2011 року за №466, ЗУ «Про архітектурну діяльність», ЗУ «Про містобудівну діяльність» можуть виконуватися після отримання документу, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою та подання повідомлення по початок будівельних робіт та реєстрації цього повідомлення у відповідному реєстрі. Також, зазначили, що суд має захищати лише оспорювані порушені або невизнані права. У даному випадку виділ частки у натурі у відповідності до вимог ст. 364 ЦК України має здійснюватись у договірному порядку, шляхом укладення між співвласниками нотаріально посвідченої угоди. І лише у разі надання нотаріусом відмови у вчиненні даної нотаріальної дії, Позивач отримує право на звернення до суду із відповідним позовом. Також, просили прийняти до уваги, що експертом у галузі судової експертизи, яким було виготовлено висновок експертного будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження, невірно визначені ідеальні частки співвласників домоволодіння з урахуванням вартості літньої кухні-гаражу літ. «М», право власності на яку хоча і було визнано за Позивачем на підставі рішення Крюківського районного суду м. Кременчука від 05 липня 2011 року, проте зареєстровано на праві спільної часткової власності за усіма співвласниками. Проти запропонованого варіанту розподілу домоволодіння Відповідач [PERSON] та її представник заперечували. Альтернативного варіанту за час розгляду справи у суді відповідачем [PERSON] не надано. Також заперечували проти визначення порядку користування земельною ділянкою, мотивуючи, що надання у власність/користування земельної ділянки є виключною компетенцією органу місцевого самоврядування, а не суду. Зазначили, що судова практика у цьому питанні неоднозначна, проте не заперечували, що виділ частки з будинковолодіння можливий за певних умов, але без виділу земельної ділянки під ним. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні повідомила, що внаслідок вступу у шлюб змінила прізвище на «Шкіря». Проти позову не заперечувала, покладалася на розсуд суду. Надала до суду заяву про подальший розгляд справи без її участі. Ухвалою суду від 28.11.2017 року до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору було залучено Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради. Допитаний у судовому засіданні представник третьої особи [PERSON] повідомив, що у разі здійснення будівельних робіт з метою виділу частини житлового будинку у натурі у самостійний обєкт користування, який розташований на окремій земельній ділянці та має окрему поштову адресу, необхідно зареєструвати відповідне повідомлення про початок будівельних робіт. На запитання суду та учасників справи щодо необхідності дозвільних документів у випадку приведення житлового будинку (дверних та віконних пройомів) до попереднього стану без присвоєння окремої поштової адреси, представник третьої особи однозначної відповіді не надав. Суд, заслухавши сторони по справі, вивчивши та проаналізувавши надані суду докази встановив наступне. Відповідно до ст.213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення ухвалене на основі повно і всебічно зясованих обставин на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають рівні права щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд сприяє всебічному і повному зясуванню обставин справи. Пункт 7\~ст. 92 Конституції України\~встановлює, що правовий режим власності визначається виключно законами України.\~ Стаття 321 ЦК України\~встановлює непорушність права власності. Зокрема, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до\~ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Усунення перешкод власник може вимагати навіть тоді, коли ці перешкоди не пов'язані з позбавленням його володінням майном. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~В контексті\~ст.15 ЦК України\~право на захист порушеного права виникає у особи в разі його\~порушення, а способи захисту порушеного права прямо передбачені\~ст.16 ЦК України. Доводячи суду обгрунтованість заявлених вимог, позивач просить винести рішення про захист порушеного права шляхом прийняття рішення про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням. Здійснюючи судочинство на засадах змагальності сторін, суд, провівши аналіз представлених у справі доказів, з врахуванням рівності прав сторін щодо їх подання та доведення перед судом їх переконливості, дійшов висновку про те, що в суді знайшов підтвердження факт, що відповідачі втратили право користування житловим приміщенням, а тому позовні вимоги підлягають до задоволення в повному обсязі, а спосіб захисту порушеного права цілком відповідає вимозі\~ст. 16 ЦК України. В судовому засіданні встановлено, що згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивачу [PERSON] на підставі договору дарування від 07.05.1988 року належить 1/3 частка домоволодіння, яке знаходяться за адресою: м.Кременчук, вул.Котлова (на сьогоднішній день вул. Академіка Герасимовича), буд. 11. Право власності на 2/5 частки даного домоволодіння належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 01.10.2004 року. Право власності на решту 4/15 часток вказаного домоволодіння належить і [PERSON] на підставі договору дарування частини домоволодіння від 02.12.2013 року. [PERSON] увесь час проживає у житловому будинку літ. «Б» та користується убиральнею літ. «Н», вигрібною ямою літ. «І» та колодязем питним літ. «К». [PERSON] та [PERSON] як подружжя до розірвання шлюбу (05.12.2016 року) постійно проживали та спільно проживали однією сім'єю у будинку літ. «А» з прибудовами літ. «А1», літ. «а», літ. «а1» та користувалися наступними господарськими будівлями та спорудами: літньою кухнею-гаражем літ. «М», літньою кухнею літ. «Е», погребом літ. «Г», убиральнями літ. «Д» та літ. «Л», а також колодязем літ. «к1». Після розірвання шлюбу колишнє подружжя продовжило проживати у даному будинку. Проте між позивачем та відповідачем [PERSON] постійно виникали конфлікти щодо користування будинком. Даний факт колишнім подружжям під час судового розгляду справи не заперечувався. У зв'язку із неможливістю спільного проживання у вказаному будинку та за відсутності іншого житла, Позивач вирішив виділити належному йому частку житлового будинку у натурі та з метою визначення технічної можливості розподілу даного домоволодіння звернувся до фахівця у галузі судової експертизи та замовив висновок експертного будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження. Судовим експертом [PERSON] було виготовлено висновок №6/3-17 від 07 серпня 2017 року, згідно якому експерт прийшов до висновку, що з технічної точки зору можливо провести поділ в натурі обєкту нерухомого майна, що знаходиться по вул. Академіка Герасимовича, 11 в м. Кременчуці Полтавської області з відхиленням від розмірів ідеальних часток співвласників. При цьому вказано, як змінюються ідеальні частки співвласників у звязку з запропонованим варіантом розподілу житлових будинків та господарських будівель та урахуванням рішення Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 05 липня 2011 року. Також запропоновано один можливий варіант поділу обєкта нерухомого майна у натурі, який було взято за основу змінених позовних вимог. З технічного паспорту, виготовленого 29.06.1984 року, вбачається, що житловий будинок літ. «А» по вул. Котлова у м. Кременчуці станом на дату виготовлення технічного паспорту було фактично поділено на дві квартири з окремими входами. Як видно з технічного паспорту на садибний житловий будинок (виготовлений за станом 31.03.2014 року) внаслідок здійснення реконструкції дві квартири у житловому будинку літ. «А» обєднано в одну квартиру із входом через приміщення 1-1. Самочинне перепланування та самочинне будівництво у межах даного домоволодіння відсутнє. Згідно рішенню Крюківського районного суду м. Кременчука від 05 липня 2011 року літня кухня-гараж літ. «М» визнана обєктом права спільної сумісної власності подружжя [PERSON] та [PERSON]. Згідно розписки, наданої Позивачем, останнім було сплачено на користь [PERSON] грошову компенсацію за належну їй ? частину літньої кухні-гаражу літ. «М» у сумі 19 252 грн. У зв'язку із цим вищевказана літня кухня-гараж літ. «М» не була включена до переліку розподілу нерухомого майна, а її вартість було включено до вартості фактичної частки позивача та здійснено перерахунок ідеальних часток співвласників. Допитана у якості експерта [PERSON] у судовому засіданні свої висновки підтвердила. Повідомила, що експертизу проводила,

Outcome: approved