Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди. В позові вказав, що йому та членам його сімї [PERSON], Мощіль (дівоче [PERSON]) О.В. та [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло належить квартира [ADDRESS]. На 3 поверсі над його квартирою розташована квартира №44, що належить відповідачу [PERSON] 15.07.2017 року його квартира №42 була затоплена водою, що витікала з квартири №44, власником якої є відповідач. Причиною затоплення було те, що відповідач не закрила кран водопостачання. Внаслідок затоплення квартири були пошкоджені: у залі шпалери на стелі та стінах, на підлозі піднявся паркет; у вітальні шпалери на стелі та стінах; у туалеті шпалери на стелі та стінах; у ванній кімнаті на стелі частково відпала гіпсова штукатурка; на кухні на стелі частково відпала гіпсова штукатурка, залитті шпалери на стелі та стінах, на підлозі піднявся паркет. З приводу встановлення спричинених збитків він звернувся до спеціалістів ТОВ «Будінвест», які мають право проводити будівництво житлових і нежитлових будівель, які оглянули пошкоджені приміщення та склали локальний кошторис на будівельні роботи, відповідно до якого вартість ремонтних робіт становить 61 740 грн. На підставі вищевикладеного позивач прохав суд стягнути з відповідача на його користь вказану суму ремонтних робіт та понесені ним судові витрати. В судовому засіданні позивач та його представник [PERSON] позовні вимоги уточнили, прохають суд стягнути з відповідача 61 739 грн. 92 коп. заподіяної матеріальної шкоди. Відповідач [PERSON] та її представник адвокат [PERSON] проти позову заперечують, оскільки затоплення квартири сталося внаслідок пошкодження колби фільтра, який в свою чергу, відбувся внаслідок гідроудару. Крім того, не погоджуються з вартістю ремонтних робіт. Треті особи [PERSON], [PERSON] та [PERSON] в судове засідання не зявилися, направивши до суду заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують в повному обсязі (а.с.25-27). Вислухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши матеріали справи, заслухавши покази свідків, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] та членам його сімї [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на праві спільної сумісної власності належить квартира №42 по вул. Я.Мудрого (колишня Леніна), 47-а в м. Лубни Полтавської області, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло №707 виданого 27.03.1996 року органом приватизації Лубенської механізованої колони №27. Право власності зареєстровано КП «Лубенське МБТІ» 04.04.1996 року за реєстровим номером 9326 (а.с.5). В судовому засіданні встановлено, і проти цього не заперечує і сама відповідач [PERSON], що вона є власником квартири [ADDRESS], яка знаходиться поверхом вище над квартирою позивача. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 N 76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Згідно акту обстеження від 15.07.2017 року, що затверджений головою будинкового комітету у складі жителів будинку [PERSON] та [PERSON], встановлено, що квартира [ADDRESS] залита водою з квартири №44 цього ж будинку, що знаходиться поверхом вище. В результаті залиття водою квартири виявлено наступне: у залі залиті шпалери на стелі та стінах і починають відклеюватися, на підлозі піднявся паркет; у вітальні залиті шпалери на стелі та стінах і починають відклеюватися на підлозі піднявся паркет; у туалеті залиті шпалери на стелі та стінах і починають відклеюватися; у ванній кімнаті на стелі частково відпала гіпсова штукатурка; на кухні на стелі частково відпала гіпсова штукатурка, залитті шпалери на стелі та стінах і починають відклеюватися, на підлозі піднявся паркет; на балконі частково відклеївся кахель. Холодильник, електрообігрівач, пральна машина, мікрохвильова піч, телефон залиті водою. По всій квартирі в розетках знаходиться вода (а.с.6). При цьому в судовому засіданні сторони уточнили, що залиття квартири сталося 16.07.2017 року (в неділю), а не 15.07.2017 року, як зазначено в акті та позовній заяві. Відповідно до виписки з журналу реєстрації аварійних мовлень Лубенського КЖЕУ, встановлено, що дійсно 16.07.2017 року о 10 год. 00 хв. за адресою [ADDRESS] виїжджала аварійна бригада за викликом про затоплення. В результаті обстеження будо виявлено порив холодного водопостачання (пошкодження колби фільтра) (а.с.33-34). Актом обстеження квартири [ADDRESS] від 17.07.2017 року після затікання будівельних конструкцій комісією в складі майстра Лубенського КЖЕУ голови будинкового комітету та його членів був встановлений перелік робіт який необхідно виконати для усунення наслідків затікання (а.с.7-8). Отже, зазначені акти, складені представниками організації, до повноважень якої належить управління, утримання, обслуговування та ремонт будинку №47-а по вул. Я.Мудрого в м. Лубни, містять інформацію, яка дозволяє визначити характер залиття та його причини, завдану матеріальну шкоду (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття) та особу, винну у завданні шкоди. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками визнаються: втрати, яких особа зазнала у звязку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ч. 3ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, виходячи з того, що відповідачем не спростовано факт того, що залиття сталося з його вини та не надано доказів на спростування розміру спричиненої шкоди. За змістомст.151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку при домову територію. Згідно зі ст.ст. 319, 322 ЦК України власність зобов'язує, власник не може використовувати право власності на шкоду правам громадян, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. Власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить. Відповідно до ст. 179 ЖК України користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Згідно п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 р. № 45, власник, наймач (орендар) квартири зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян. Згідно з п.18 Правил, власники квартир зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємства по обслуговуванню житла. Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, які передбачають рівність прав учасників справи щодо здійснення всіх процесуальних прав та обовязків, передбачених законом, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Проте це загальне правило діє, якщо в нормах матеріального права відсутня вказівка про перерозподіл обов'язків доказування. Так, відповідно до ч. 2 ст. 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. В ході розгляду справи судом об'єктивно встановлено, що залиття квартири [ADDRESS] сталося з вище розташованої квартири [ADDRESS], яка на праві приватної власності належить відповідачу. Таким чином, як відповідною комісією будинкового комітету, так і судом встановлено, що причиною залиття стало пошкодження колби фільтра, встановленого в квартирі відповідача. Разом з тим, суд не може взяти до уваги пояснення відповідача [PERSON] та її представника щодо того, що пошкодження колби відбулося внаслідок гідроудару води, оскільки жодних доказів цій обставині суду надано не було. В матеріалах справи мається акт від 16.07.2017 року, що затверджений головою будинкового комітету у складі членів будинкового комітету, відповідно до якого в результаті обстеження квартири №44 будинку №47-а в м. Лубни Полтавської області встановлено, що зі слів чергового ЛК ЖЕУ стався гідроудар води, який вибив шматок колби в нижній частині фільтру в результаті чого було затоплено квартиру №42 та квартиру №44. Дана подія сталася з 8-00 год. до 8-30 год. 16.07.2017 року. Комісією було оглянуто колбу від фільтру зі слідами пошкодження нижньої частини (а.с.32). Разом з тим, допитаний в судовому засіданні в якості свідка слюсар Лубенського К ЖЕУ [PERSON], суду показав, що 16.07.2017 року дійсно надійшло повідомлення з АТ «Ощадбанк» про затоплення. Коли він підійшов до квартири з якої відбувалося затоплення, то в коридорі стояла жінка та два чоловіки які сказали, що відбувся розрив колби. При цьому він не бачив, а ні колби, а ні звідки текла вода. Воду перекривали мешканці будинку. Таким чином, покази даного свідка не підтверджують причини розриву колби внаслідок якої сталося затоплення квартири позивача. Допитаний в судовому засідання в якості свідка [PERSON] суду показав, що 16.07.2017 року близько 8 год. до нього зателефонував охоронець АТ «Ощадбанк», який розташований на першому поверсі їх будинку по вул. Я.Мудрого, 47-а і повідомив, що відбувається затоплення установи банку та попрохав повідомити відповідних осіб. Він прийшов до квартири позивача та подзвонив, але двері ніхто не відчинив тому він попросив сусідку зателефонувати [PERSON] та повідомити про затоплення. Коли дочка позивача відкрила квартиру, то почала кричати, що зі стелі тече вода, а вони щойно зробили ремонт. Він не заходячи до квартири позивача піднявся до відповідача та зайшовши в її квартиру побачив на підлозі в кухні, туалеті та коридорі воду. Вода текла з колби, яка була пошкоджена і знаходилась в туалеті. Потім приїхав слюсар з ЛК ЖЕУ та казав, що це відбувся гідроудар, і таке трапляється не перший раз. Всі інші крани в квартирі відповідача були закриті. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду показав, що працює охоронцем АТ «Ощадбанк», приміщення якого розташоване на першому поверсі багатоповерхового житлового будинку за адресою м. Лубни, вул. Я.Мудрого, 47-а. Заступаючи на чергування близько 7 год. 45 хв. 16.07.2017 року охоронник який змінювався повідомив його, що в лівому крилі на стелі ще з вечора проступає вода. Близько 8 год. 30 хв. його повідомили, що відбувається затоплення приміщення банку при цьому вода бігла інтенсивно. Про дану події він повідомив керівництво та ЛК ЖЕУ. Вийшовши у двір будинку він побачив колишнього голову будинкового комітету [PERSON] та разом з іншими мешканцями будинку вони вирахували з якої квартири відбувається затоплення та зателефонували її власникам. Через 10-15 хвилин приїхали молоді люди, які відчинили квартиру і він побачив, що зі стелі по стінах тече вода, підлога залита повністю. При цьому в середину квартири він не заходив. Потім зясувалося, що затоплення відбувається з третього поверху. Коли прийшла мешканка цієї квартири та відчинила двері, то він побачив, що на підлозі була вода. До квартири він не заходив, але було чутно характерний шум води. Один з мешканців зайшов до ванної чи туалету і повідомив, що вода тече звідси та перекрив кран. Потім він повернувся на своє робоче місце, а коли прийшов працівник ЛК ЖЕУ це було близько 9 год. він повідомив йому номер підїзду та квартири з якої відбулося затоплення. З наданої відповіді КП «Лубни-водоканал» №01-04/1167 від 23.11.2017 року вбачається, що вказане підприємство є постачальником послуг з водопостачання та водовідведення за адресою м. Лубни, вул. Я.Мудрого, 47-а. До вказаного будинку послуги з водопостачання надаються від ПНС №1, що розташована на вул. Інститутській. Подача води від підвищувальної насосної станції йде с тиском 4,2 кг/см2, але враховуючи втрати по мережах водопостачання, вода подається з тиском не більше 4,0 кг/см2. Для одноповерхової забудови на 10 м. водяного стовпа тиск води становить 1 кг/см2 та на кожен наступний поверх 0,3 кг/см2, що відповідає нормам з регулювання тисків у міській мережі водопостачання. В період з 15 по 16 липня 2017 року перебоїв з постачання води до даної адреси не було. В зазначений період тиск при подачі води до даного житлового будинку від ПНС №1 не змінювався, та перебоїв з тиском не було. На насосній станції встановлені електричні датчики тиску, які самі регулюють подальшу подачу води, в разі виникнення аварійної ситуації датчики вимикаються та подача води взагалі припиняється (а.с.42). Таким чином, суд вважає, що затоплення квартирі позивача відбулося внаслідок утримання відповідачем сантехнічного обладнання в неналежному стані. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної та юридичної особи, а також, завдана майну фізичної та юридичної особи, відшкодовуються в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, за змістом ст. 1166 ЦК України саме на відповідача покладається тягар доказування. Між тим, будь-яких належних та допустимих доказів, які б свідчили про відсутність вини відповідача у залитті, яке мало місце 16.07.2017 року в квартирі №42 по вул. Я.Мудрого в м. Лубни, відповідачем суду не надано. Щодо розміру матеріальних збитків, які завдані позивачу внаслідок залиття та підлягають відшкодуванню, суд вважає за необхідне зазначити наступне. За змістом ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до локального кошторису на будівельні роботи №2-1-1 на загальнобудівельні роботи ремонт квартири [ADDRESS] складеного в поточних цінах станом на 29.08.2017 року, вартість ремонтних робіт становить 61 739 грн. 92 коп. (а.с.11-21). Жодних доказів, які б свідчили про інший розмір завданої залиттям квартири матеріальної шкоди, відповідачем не надано. Суд приходить до висновку про задоволення позову та стягнення з відповідача на користь позивача на відшкодування матеріальної шкоди 61 739 грн. 92 коп. Відповідно до ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позивача звільнено від сплати судового збору при зверненні до суду (а.с.4), ін. підлягає стягненні з відповідача на користь держави. На підставі викладеного та

Outcome: approved