Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з позовною заявою до Сестринівської сільської ради Козятинського району Вінницької області про встановлення факту родинних відносин та надання додаткового строку на прийняття спадщини. Свої вимоги мотивував тим, що [INFO] помер рідний брат його матері (його рідний дядько) [PERSON] . Останнє постійне місце проживання та реєстрації померлого на день смерті [ADDRESS] . Відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) ВН [NUMBER] , на території Сестринівської сільської ради Козятинського району Вінницької області [PERSON] належить право на земельну частку (пай) розміром 3,68 умовних кадастрових гектара. За життя, [PERSON] заповіт не складав. Він являється єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] . З метою отримання у власність спадкове майно, що належало [PERSON] на момент смерті, він звертався до приватного нотаріуса Козятинського районного нотаріального округу Барської І.О. Однак, нотаріусом було відмовлено в наданні свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку загальною площею 3,68 га державний акт серія ВН № 0303563, виданий 24 грудня 1996 року за № 502, що знаходиться на території Сестринівської сільської ради Козятинського району Вінницької області. Підставою відмови є те, що він у встановлений законом строк не подав заяву до нотаріальної контори (приватного нотаріуса) про прийняття спадщини після померлого рідного дядька [PERSON] та не пред`явив жодних юридичних документів, що встановлюють родинні відносини між ним та померлим [PERSON] , свідоцтво про право на спадщину після смерті [PERSON] , видане бути не може. Йому не вдалося встановити родинні зв`язки його дядька та його батьків тому, що книги актових записів по с. Сестринівка Козятинського району Вінницької області за 1936 рік в архіві на зберіганні немає, в зв`язку з чим немає можливості видати довідку про народження [PERSON] , що підтверджує довідка за № 07-1343/7 від 16.05.2019 року, а оригінали свідоцтв про народження не збереглись. Відповідно до вищезазначеного, на даний час встановити факт родинних відносин між ним та [PERSON] інакше, як в судовому порядку, не виявляється можливим. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явився, але до суду подав заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутності, позов підтримує. Представник позивача-адвокат Каланяк Е. А. в судовому засіданні позов підтримав та підтвердив вищенаведені обставини. Відповідач - представник Сестринівської сільської ради Козятинського району Вінницької області в судове засідання не з`явився, проте до суду надіслав заяву про розгляд справи без його участі, заперечень проти заяви не має.. Свідок [PERSON] та свідок [PERSON] в судовому засіданні підтвердили той факт, що мати [PERSON] - [PERSON] , яка померла [INFO] , та [PERSON] , який помер [INFO] , були рідними братом та сестрою. Дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, взявши до уваги пояснення свідків, дослідивши письмові докази, суд прийшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального засобу не здійснювалось. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши та оцінивши письмові докази у справі у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 9), який був зареєстрований та проживав по [ADDRESS] , що підтверджується довідкою № 322 від 20.06.2018, виданою Сестринівською сільською радою Козятинського району Вінницької області (а.с. 10). Відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) [NUMBER] на території Сестринівської сільської ради Козятинського району Вінницької області [PERSON] належить право на земельну частку (пай) розміром 3,68 умовних кадастрових гектара (а.с. 12-13). За життя, [PERSON] заповіт не складав. [PERSON] являється єдиним спадкоємцем після смерті [PERSON] , оскільки інших спадкоємців за законом немає. З метою отримання у власність спадкове майно, що належало [PERSON] на момент смерті, [PERSON] звертався до приватного нотаріуса Козятинського районного нотаріального округу Барської І.О. Однак, нотаріусом було відмовлено в наданні свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку, загальною площею 3,68 га, державний акт серія [NUMBER] , виданий 24 грудня 1996 року за № 502, що знаходиться на території Сестринівської сільської ради Козятинського району Вінницької області (а.с. 17). Підставою відмови є те, що він у встановлений законом строк не подав заяву до нотаріальної контори (приватного нотаріуса) про прийняття спадщини після померлого рідного дядька [PERSON] та не пред`явив жодних юридичних документів, що встановлюють родинні відносини між ним та померлим [PERSON] , свідоцтво про право на спадщину після смерті [PERSON] , видане бути не може. Йому не вдалося встановити родинні зв`язки його дядька та його батьків тому, що книги актових записів по с. Сестринівка Козятинського району Вінницької області за 1936 рік в архіві на зберіганні немає, в зв`язку з чим немає можливості видати довідку про народження [PERSON] , що підтверджує довідка за № 07-1343/7 від 16.05.2019 року, а оригінали свідоцтв про народження не збереглись, що підтверджується довідками з державного архіву Вінницької області (а.с. 18,19). З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя вбачається, що матір`ю [PERSON] була мати [PERSON] , прізвище якої до реєстрації шлюбу було [PERSON] , по батькові [PERSON] , що співпадає з прізвищем та по батькові [PERSON] . Таким чином, з наведених вище документів прослідковується, що [PERSON] та [PERSON] були рідними сестрою та братом, тобто рідним дядьком [PERSON] . У ст. 315 ЦПК України наведений перелік фактів, які встановлюються судом. Відповідно до ст.ст. 315-319 ЦПК України в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: -згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; -чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; -заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; -встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Згідно абз. 2 п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сімєю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо. Згідно з п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Згідно з п. 10 цієї Постанови суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Враховуючи встановлені судом обставини, зважаючи на неможливість оформлення заявником спадщини без встановлення факту родинних відносин, заява підлягає задоволенню. В даний час позивач бажає оформити спадщину, яка залишилась після смерті його рідного дядька, однак зробити цього він не може, оскільки строк для подання заяви про прийняття спадщини ним пропущений, тому він змушений звертатися до суду із заявою про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Спадщину на майно спадкодавця позивач бажає прийняти, однак ним пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини. Суд вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини позивач [PERSON] пропустив з поважних причин : не зміг в установлений законом строк про прийняття спадщини надати документи, підтверджуючі факт родинних відносин з померлим. . Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ст.. 1272 ЦК України: 1. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. 2. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. 3. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Дані правовідносини регулюються ч. 3 ст. 1272 ЦК України, згідно якої за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved