Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-24 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з даним позовом до [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позов обгрунтовує тим, що [INFO] помер його дядько [PERSON] , який на день смерті проживав та був зареєстрований в с. Дяківка Гайсинського району Вінницької області. Після його смерті відкрилася спадщина на майно, на яке він претендує, як спадкоємець за заповітом. Крім нього, спадкоємицею четвертої черги за законом є [PERSON] .. Він не проживав постійно з [PERSON] і у шестимісячний термін не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Постановою приватного нотаріуса Бершадського районного нотаріального округу йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті дядька у зв`язку з тим, що він належним чином у шестимісячний термін не прийняв спадщину. Він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною пропуску строку є те, що після припинення сімейних стосунків з дружиною та розірвання шлюбу між ними, з ним залишився проживати його син [PERSON] , [INFO] , який є інвалідом другої групи з дитинства і знаходиться на його утриманні. У зв`язку з тяжкою хворобою та постійними нападами епілепсії син потребує постійного догляду та допомоги, а тому він не мав можливості особисто подати заяву про прийнятім спадщини до нотаріальної контори на протязі шести місяців. У даний час він претендує на спадщину, що відкрилася після смерті дядька. В зв`язку з цим просить визначити йому як спадкоємцю за заповітом додатковий тримісячний строк, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Позивач [PERSON] подав до суду письмову заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи у його відсутність. Відповідач [PERSON] подала до суду письмову заяву про розгляд справи у її відсутність, позов визнала. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі. Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що [INFO] помер дядько позивача [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія [NUMBER] від 11.12.2020 року. Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно на яке претендує позивач, як спадкоємець за заповітом від 07.05.2018 року, посвідченого секретарем виконкому Дяківської сільської ради Бершадського району Вінницької області, зареєстрованого в реєстрі за № 11. Крім позивача, спадкоємицею четвертої черги за законом є відповідач [PERSON] - особа, з якою померлий проживав однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає, про що свідчить довідка Джулинської ОТГ від 28.08.2021 року за № 119. Постановою приватного нотаріуса Бершадського районного нотаріального округу від 03.09.2021 року за № 387/02-31 [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті дядька, який помер [INFO] , у зв`язку з тим, що він належним чином у шестимісячний термін не прийняв спадщину. Позивач зазначає, що не звернувся у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не проживав постійно з [PERSON] .. Причиною пропуску строку є те, що після припинення сімейних стосунків з дружиною та розірвання шлюбу між ними, з ним залишився проживати його син [PERSON] , [INFO] , який є інвалідом другої групи з дитинства і знаходиться на його утриманні. У зв`язку з тяжкою хворобою та постійними нападами епілепсії син потребує постійного догляду та допомоги, що підтверджується довідками Святошинського дитячого будинку-інтернату від 31.08.2021 року № 051/024-270 та довідкою Джулинської ОТГ від 01.09.2021 року за № 248, а тому він не мав можливості особисто подати заяву про прийнятім спадщини до нотаріальної контори на протязі шести місяців. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Враховуючи, що позивач на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, вчасно не звернувся до нотаріуса через хворобу сина, такі обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Відповідач позовні вимоги визнає, тому відповідно до ч.1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи не підлягають доказуванню, якщо суд не має обгрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову (ч. 4 ст. 206 ЦПК України). За таких обставин, суд приходить до висновку про задоволення позову. На підставі викладеного,

Outcome: approved