Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача Брусилівської селищної ради Житомирської області. В обґрунтування своїх вимог вказав, що [INFO] помер [PERSON] . Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на земельні ділянки з кадастровими номерами 1820987000:05:000:0076 та 1820987000:05:000:0077, які розташовані на території Хомутецької сільської ради Брусилівського району Житомирської області. Згідно заповіту посвідченого 07.11.2018, спадкоємцем вказаних вище земельних ділянок після смерті [PERSON] є позивач. Інших спадкоємців, які б прийняли спадщину - немає, в шлюбі [PERSON] на час відкриття спадщини не перебував. За таких обставин, враховуючи відсутність інших спадкоємців та те що позивач проживає на значній відстані від спадкового майна, в період з січня по травень 2019 мав складні умови праці пов`язані з відрядженням за кордон, а також те що позивач не знав що на його ім`я залишено заповіт, позивач вчасно не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, тому пропустив строк. Після отримання інформації про наявність заповіту та звернення в серпні 2020 року до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, постановою нотаріуса від 11.08.2020, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском строку, встановленого для звернення з заявою про прийняття спадщини. В зв`язку з цим позивач просив визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] терміном в один місяць. Ухвалою суду від 15.12.2020 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 06.01.2021 судом витребувано докази. Ухвалою суду від 29.01.2021 закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті. В судове засідання позивач не з`явився, його представник звернувся до суду з заявою про розгляд справи без його участі, просив позов задовольнити. В судове засідання представник відповідача - Брусилівської селищної ради Житомирського району Житомирської області не з`явився, звернувся з заявою заяву, відповідно до якої просив розглядати справу за відсутності їх представника, не заперечують щодо позовних вимог. У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення справи по суті, дійшов до наступного висновку. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , вказана обставина підтверджується копією свідоцтва про смерть [NUMBER] (а.с. 7). За життя [PERSON] мав у власності нерухоме майно, що підтверджено витягами з Державного земельного кадастру про земельні ділянки кадастрові номери 1820987000:05:000:0076 та 1820987000:05:000:0077 (а.с. 13, 14). Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 22.07.2020, інформаційної довідки зі Спадкового реєстру від 11.08.2020, спадкова справа після смерті [PERSON] станом на 11.08.2020 не заведена (а.с.9-10,12). Згідно заповіту посвідченого 07.11.2018 в.о. старости сіл Хомутець, Вільшка, Краківщина Брусилівської селищної ради Житомирської області, [PERSON] заповів [PERSON] земельні ділянки з кадастровими номерами 1820987000:05:000:0076 та 1820987000:05:000:0077 (а.с. 8). Згідно постанови нотаріуса Брусилівського районного нотаріального округу Житомирської області від 11.08.2020, вбачається, що у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом відмовлено у зв`язку з пропуском позивачем шестимісячного терміну з дня смерті спадкодавця для подачі заяви про прийняття спадщини. (а.с. 11). Відповідно повного витягу Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про розірвання шлюбу, з 03.12.1992 [PERSON] не перебував у зареєстрованому шлюбі, неповнолітніх дітей станом на 03.12.1992 - не мав. (а.с. 38-39). Відповідно копій наказів по ПП «Сварцевицька цегла» від 22.01.2019, 12.02.2019, 31.03.2019 [PERSON] в період строку після відкриття спадщини вибував за кордон по робочим питанням (а.с.17-19). Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України). Відповідно до частин першої, другої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). У частині першій статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша, друга статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно роз`яснень, викладених у п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно вимоги ППВС України від 30.05.2008 року № 7, Інформаційного листа ВСС України від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Враховуючи вказане, та положення п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року суд вважає, що позов подано до належного відповідача, оскільки з матеріалів справи вбачається, що інші спадкоємці, які б звернулися з заявами про прийняття спадщини у встановлені строки - відсутні. При вирішенні даного цивільно-правового спору суд також врахує, що одним з проявів верховенства права є положення про те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори. Справедливість - одна з основних засад права і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Вважаю за необхідне зазначити, що ця позиція ґрунтується, в тому числі, на рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 року № 15-рп/2004у справі № 1-33/2004. Тому суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини після смерті спадкодавця терміном в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили, таке рішення суду буде законним, обгрунтованим та справедливим. Враховуючи викладене, на підставі ст. 1272 ЦК України,

Outcome: approved