Jurisdiction: civil
Date: 2014-04-06 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою, яку 04.03.2014 р. уточнив та просить суд зобов'язати Харківську міську раду, Департаменту житлового господарства Харківської міської ради укласти з позивачем договір на обслуговування будинку та прибудинкової території (договір найму житлового приміщення), розділивши при цьому особистий рахунок [NUMBER] по квартирі [ADDRESS]. Також просить передати в користування позивача [PERSON] та його дочки [PERSON], [INFO], житлову кімнату площею 17,75 кв.м. в квартирі [ADDRESS], залишивши в користуванні відповідача [PERSON] житлову кімнату площею 9,4 кв.м. цієї ж квартири. Кухню, ванну кімнату, туалет і коридор після укладення договору позивач просить залишити в загальному користуванні сторін. В обґрунтування позовних вимог [PERSON] посилається на те, що він з народження зареєстрований та проживає в [ADDRESS]. Разом з ним проживає його неповнолітня дочка [PERSON], [INFO]. Також у спірній квартирі зареєстрований та проживає відповідач [PERSON] Квартира складається з двох житлових кімнат загальною площею 27,15 кв.м. Протягом тривалого часу сторонами існують розбіжності з питання користування житловим приміщенням, в тому числі проживання та оплати за комунальні послуги. Визначити добровільно порядок користування квартирою вони не можуть, тому позивач був вимушений звертатись до суду з позовом про примусове вселення в спірну квартиру. Рішенням Апеляційного суду Харківської області від 08.09.2010 р. було задоволено позов [PERSON] і він вселився у спірну квартиру. Починаючи з січня 2009 року, коли істотно підвищилася плата за користуванням комунальними послугами, обслуговування будинку та прибудинкової території, розбіжності з питання оплати комунальних послуг за користування квартирою загострились. На теперішній час розбіжності в цьому питанні не припинились. Позивач вважає, що без укладення окремого договору на обслуговування будинку та прибудинкової території (найму житлового приміщення ) не можна усунути протиріччя з користування квартирою. Квартира не приватизована, тому розділити квартиру не можливо. В той же час є можливість укласти окремий договір на обслуговування будинку та прибудинкової території (договір найму житлового приміщення), провести поділ особового рахунку та на підставі цього вирішити спір по користуванню житлом кожним із проживаючих у квартирі. У разі відмови членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладення такого договору, спір може бути вирішено в судовому порядку. В судовому засіданні представники позивача позов підтримали, просили позовні вимоги задовольнити. Представник Харківської міської ради в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, подав письмові заперечення в яких зазначив що, відповідно до пункту 3.5 Тимчасового положення про облік та розподіл житлової площі, що звільняється в місті Харкові, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 24.06.2009 року № 174/09, договір найму на займану житлову площу та зміни до нього укладаються виконавчими комітетами районних в м. Харкові рад згідно прийнятих ними рішень. Рішенням Харківської міської ради від 24.11.2010 р. №06/10 затверджено структуру виконавчих органів Харківської міської ради, у тому числі створено адміністрацію Київського району Харківської міської ради. На цей час Харківською міською радою не внесено змін до пункту 3.5 Тимчасового положення про облік та розподіл житлової площі, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 24.06.2009 р. №174/09, у зв'язку з чим договір найму житлового приміщення не укладається. Компетенція сільських, селищних, міських рад встановлена ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», відповідно до якої виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання, віднесені до їх відання. Укладання договорів та відкриття особових рахунків не входить до компетенції сільських, селищних, міських рад. Згідно ст. 104 Житлового кодексу УРСР член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. В матеріалах справи відсутні докази щодо відмови [PERSON] в наданні згоди на укладення окремого договору найму на вказану квартиру. Відповідно до ст. 61 Житлового кодексу УРСР користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер. Типовий договір найму жилого приміщення, правила користування жилими приміщеннями, утримання жилого будинку і придомової території затверджуються Радою Міністрів Української РСР. На підставі постанови Кабінету Міністрів України від 12.07.2005 р. №560 втратила чинність постанова Кабінету Міністрів України від 22.06.1998 р. №939, якою був затверджений Типовий договір найму житла в будинках державного і комунального житлового фонду, у зв'язку з чим фактично договір найму житлового приміщення не укладається. Житлово-експлуатаційні підприємства відсутні. Відкриття особових рахунків на оплату житлово-комунальних послуг здійснюється КП «Жилкомсервіс», яке є юридичною особою, згідно Тимчасового положення про облік та розподіл житлової площі, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 24.06.2009 р. №174/09. Враховуючи викладене, в задоволені позову просять відмовити. Представники відповідачів Департаменту житлового господарства Харківського міськвиконкому, КП «Жилкомсервіс» м. Харкова, Житлово-комунальної служби № 14 Київського району м. Харкова та відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилися, про час і місце судового засідання повідомлені у встановленому порядку. Враховуючи, що в справі є достатні матеріали про права і взаємовідносини сторін, представник відповідачі належним чином повідомлені про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутність представників відповідачів Департаменту житлового господарства Харківського міськвиконкому, КП «Жилкомсервіс» м. Харкова, Житлово-комунальної служби № 14 Київського району м. Харкова та відповідач [PERSON] відповідно до ст. 169 ЦПК України. Суд, заслухавши пояснення представників позивача, представника Харківської міської ради, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав. Судом установлені такі факти і відповідні їм правовідносини. Згідно довідки з місця проживання про склад сім'ї та прописку, в квартирі [ADDRESS] зареєстровані відповідач [PERSON] - основний наймач, [PERSON] - син, [PERSON] - онука. Квартира належить Харківській міській раді, тобто перебуває в комунальній власності. Відповідно до вимог статті 104 ЖК України член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу. Згідно ч.2 ст. 63 ЖК України не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення ( кухня, коридор, комора тощо). Статтею 47 ЖК України передбачено, що норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 кв.м. на одну особу. Спірна квартира складається з двох кімнат - площею 9,4 кв.м та 17,75 кв.м. Позивач просить передати в його користування більшу кімнату площею 17,75 кв.м., а меншу кімнату площею 9,4 кв.м. просить залишити в користуванні відповідача. Таким чином, позивач просить виділити в користування відповідача кімнату площею 9,4 кв.м., що на 4,25 кв.м. менше від встановленої санітарної норми, що призведе до штучного погіршення житлових умов відповідача, його права користування житловим приміщенням та викличе необхідність постановки його на облік, як особу, що потребує поліпшення житлових умов. Крім того, постанова Кабінету Міністрів України від 22.06.1998 р. №939, якою був затверджений Типовий договір найму житла в будинках державного і комунального житлового фонду, втратила чинність в зв'язку з чим фактично договір найму житлового приміщення не укладається, а розподіл лицьового рахунку в неприватизованій квартирі для сплати комунальних послуг є недоцільним, оскільки споживання послуг здійснюється сумісно всіма мешканцями квартири. Приймаючи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про укладання з ним договору на обслуговування будинку та прибудинкової території, розділення особистого рахунку на квартиру, передачу в його користування кімнати площею 17,75 кв.м., залишення в користуванні відповідача кімнати площею 9,4 кв.м. та залишення в загальному користуванні сторін кухні, ванної кімнати, туалету і коридору - задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed