Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-15 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів Подільської районної державної адміністрації Одеської області та Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області та просить поновити йому строк для подачі заяви до суду та визначити йому додатковий строк, протягом трьох місяців для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог зазначав, що [INFO] померла його мати [PERSON] , яка на день смерті мешкала в с.Коси Подільського району Одеської області. Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок, який відповідно Погосподарської книги за 2016-2020 року №5 сторінка 10, особовий рахунок № [NUMBER] , який числиться за померлою та земельна ділянка розміром 0,80 га, з яких 0,80 присадибна ділянка, що знаходиться в [ADDRESS] та державний акт на право власності на земельну ділянку серії ОД №080302 від 06 грудня 2004 року, площею 3,9447 га, яка розташована на території с.Коси, Куяльницької сільської об`єднаної територіальної громади та Подільської РДА. Він звернувся із заявою до КП «Інвентаризатор» про надання відомостей, чи зареєстроване право власності на житловий будинок [ADDRESS] . Відповіддю КП «Інвентаризатор» від 04.05.2018 року йому повідомлено, що згідно даних оперативного архівосховища підприємства та книг державної реєстрації прав на нерухоме майно фізичних осіб станом на 31.12.2012 року право власності на житловий будинок по [ADDRESS] не зареєстроване. Він є єдиним спадкоємцем за законом, інших спадкоємців які б претендували на спадщину немає, від спадщини не відмовлявся. Позивач вважає, що має право на спадщину, оскільки не відмовлявся від неї, проживає у житловому будинку та обробляє самостійно земельну ділянку, але у встановлений законом шестимісячний строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини своєчасно не звернувся, оскільки вважав, що фактично прийняв спадщину, в порядку ч.3 ст. 1268 ЦК України та зможе звернутися до нотаріуса у любий строк та отримати свідоцтво про спадщину, вважає, що строк для прийняття спадщини пропустив з поважних причин. Ухвалою суду від 06.12.2019 року відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 17.12.2019 року за клопотанням позивача замінено неналежного відповідача Куяльницьку сільську об`єднану територіальну громаду Подільського району Одеської області на належну - Куяльницьку сільську раду Подільського району Одеської області. Представник позивача - адвокат Кресюн В.А. в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Представник відповідача Подільської районної державної адміністрації Одеської області в судове засідання не з`явився, але надав суду заяву, зареєстровану в канцелярії Котовського міськрайонного суду Одеської області за № 17270 від 16.16.2019 року в якій справу просив розглянути у відсутність представника. Вважають подану позовну заяву [PERSON] обґрунтованою, а надані матеріали - достатніми для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини на спадкове майно, яке залишилося після смерті [PERSON] . Представник відповідача Куяльницької сільської ради Подільського району Одеської області в судове засідання не з`явився, але надав суду заяву, зареєстровану в канцелярії Котовського міськрайонного суду Одеської області за № 666 від 16.01.2020 року в якій справу просив розглянути у відсутність представника. Вважають подану позовну заяву [PERSON] обґрунтованою, а надані матеріали - достатніми для визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини. Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України справа розглядається за відсутності учасників справи без здійснення технічної фіксації. Згідно вимог ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Відповідно до ч.1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитись від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно з ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне позовну вимогу задовольнити у повному обсязі. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 20 квітня 2015 року [PERSON] , померла [INFO] у віці 92 років, в с.Коси Подільського району Одеської області. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина на житловий будинок, з відповідними господарськими прибудовами та присадибної земельної ділянки розміром 0,80, по [ADDRESS] які відповідно виписки Погосподарської книги Косівської сільської ради № 281 від 19.03.2018 року за 2016-2020 року №05 сторінка 10, особовий рахунок № [NUMBER] , числяться за померлою [PERSON] та державний акт на право власності на земельну ділянку серії ОД №080302 від 06 грудня 2004 року, площею 3,9447 га, яка розташована на території с.Коси, Куяльницької сільської об`єднаної територіальної громади та Подільської РДА. [PERSON] заповіту при житті не склала, а тому згідно зі ст.1261 ЦК України [PERSON] має право на спадкування, як спадкоємець першої черги за законом. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 24 лютого 1956 року, [PERSON] народився [INFO] в [ADDRESS] , в графі «мати» записано російською « [PERSON] ». Згідно відповіді КП «Інвентаризатор» від 04.05.2018 року № 187 вбачається, що згідно даних оперативного архівосховища підприємства та книг державної реєстрації прав на нерухоме майно фізичних осіб станом на 31.12.2012 року право власності на житловий будинок по [ADDRESS] не зареєстроване. Відповіддю Приморської державної нотаріальної контори у м.Одеса №1675к/02-14 від 17.12.2019 року повідомлено, що після смерті [PERSON] спадкова справа не заводилась. Згідно ч.2 ст. 1220 Цивільного кодексу України, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Згідно вимог ст.ст.1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом шестимісячного строку не заявив про відмову від спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має право протягом шестимісячного строку подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України встановлено строк для прийняття спадщини - шість місяців з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Згідно з роз`ясненнями, які містяться в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (ч.2ст.1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Посилаючись на поважність причин пропуску строку подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини позивач зазначав, що на момент смерті матері він проживав з нею в одному будинку, обробляв самостійно земельну ділянку, вели спільне господарство, та після її смерті і надалі продовжує у житловому будинку померлої. Враховуючи викладене, вважав, що прийняв спадщину на підставі ч.3 ст. 1268 ЦК України. Так, згідно довідки №364 від 14.05.2018 року, виданої виконавчим комітетом Куяльницької сільської ради Подільського району одеської області [PERSON] , [INFO] дійсно постійно проживала та була зареєстрована до дня своєї смерті [INFO] за адресою: с.Коси Подільського району Одеської області. Також за цією адресою в цьому житловому будинку на момент смерті проживав і проживає на даний час син померлої [PERSON] , [INFO] . Інших осі, проживаючих за цією адресою на день смерті [PERSON] не було і не має. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування. Суд вважає, що строк позовної давності пропущений з поважних причин, а тому суд вважає необхідним його поновити.

Outcome: approved