Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-30 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Куп`янського міськрайонного суду Харківської області з вищевказаним позовом про оспорювання батьківства, посилаючись на те, що 29 липня 2017 року він уклав шлюб з [PERSON] , яка після шлюбу має прізвище [PERSON] . Шлюб сторони зареєстрували у Новобаварському районному у місті Харкові відділі Державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківської області, актовий запис №346. [INFO] відповідачка народила доньку - [PERSON] , а 02 лютого 2018 року було зареєстровано народження дитини у Виконавчому комітенті Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області, актовий запис №13. Батьком новонародженої дитини, згідно з ч.1 ст.122 Сімейного кодексу України, було записано позивача по справі, однак він з цим не згодний у зв`язку з тим, що до укладення шлюбу він з відповідачкою разом не проживав і систематичних зв`язків з нею не мав. Про свою вагітність відповідачка повідомила позивача через два тижні після їхнього знайомства, а дитину народила через вісім місяців після знайомства. Скорочений термін вагітності дає позивачу підстави сумніватись в тому, що він є біологічним батьком [PERSON] . Крім того, одного разу під час сварки, відповідачка повідомила позивачу, що батьком дитини є інший чоловік. Для підтвердження ймовірного батьківства позивач вирішив застосувати молекулярно-генетичну експертизу, клопотання про проведення якої він додав до позову. Відомостей про звернення позивача до суду з аналогічною позовною заявою немає. Ухвалою Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 04.06.2019 року провадження по справі було відкрито та призначено підготовче засідання. Ухвалою від 27.09.2019 було призначено судову молекулярно-генетичну експертизу за клопотанням позивача, провадження у справі було зупинено. 10.01.2020 року, після проведення судової молекулярно-генетичної експертизи, ухвалою суду було поновлено провадження по справі та призначено розгляд у підготовчому судовому засіданні. В судовому засіданні, яке відбулося 24.01.2020 позивач та його представник підтримали доводи позовної заяви та просили позов задовольнити. Відповідач заперечувала проти позовних вимог, просила оголосити перерву для укладення договору з адвокатом, тому у судовому засіданні було ухвалено оголосити перерву до 31.01.2020. Від позивача та його представника, до суду надійшли заяви, у яких вони просять задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, справу розглядати у їх відсутності. Разом з цим, відповідач [PERSON] 31.01.2020, у підготовче судове засідання не з`явилася, надала заяву з проханням провести судове засідання у її відсутність, вказавши, що позовні вимоги визнає та не заперечує проти їх задоволення. Представник відповідача - Виконавчого комітету Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області у підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву з проханням проводити засідання у його відсутності, проти задоволення позовної заяви не заперечував. Відповідно до ч.1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Згідно ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Враховуючи заяви сторін, згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксація судового процесу технічними засобами не проводилася. З`ясувавши позиції учасників процесу і перевіривши матеріали справи, суд прийшов до такого висновку. Позивач та відповідач по справі перебувають у зареєстрованому шлюбі, який було зареєстровано 29.07.2017 Новобаварським районним у місті Харкові відділом управління юстиції у Харківській області, актовий запис 346 (а.с. 3). [INFO] народилася [PERSON] , про що 02.02.2018 було зроблено актовий запис про народження №13 виконавчим комітетом Солоницівської селищної ради Дергачівського району Харківської області (а.с. 4). Згідно висновку експерта №912 від 11.12.2019 молекулярно-генетичної експертизи по встановленню батьківства громадянина [PERSON] встановлено, що громадянин [PERSON] , [INFO] , не може бути біологічним батьком дитини [PERSON] , [INFO] , народженої громадянкою [PERSON] , [INFO] . Тобто, батьківство громадянина [PERSON] , у відношенні дитини [PERSON] , [INFO] , виключається (а.с. 53-55). Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є невід`ємною частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. У пункті 35 рішення від 12 березня 2009 року у справі «Плахтєєва та Плахтєєв проти України» (заява № 20347/03; рішення від 12 березня 2009 року) Європейський суд з прав людини вкотре наголосив на гарантованому кожній особі праві на звернення до суду з позовом щодо її прав та обов`язків цивільного характеру. Згідно з ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право у порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. В силу положень ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 року № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів. Згідно ст. 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. На підставі ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану. Відповідно до п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 96/5 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 р. за №55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Оскільки в судовому засіданні було встановлено відсутність кровного споріднення між [PERSON] та дитиною [PERSON] , зокрема, висновком експерта №912 від 11.12.2019 молекулярно-генетичної експертизи по встановленню батьківства, також визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Outcome: approved