Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-04 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці для подання до Десятої київської державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON]. Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [INFO] помер [PERSON]. Після смерті померлого залишились банківські вклади відповідно до договорів: № 90.00.445445 від 27 лютого 2017 року, фінансова установа Публічне акціонерне товариство «Ідея Банк», розташований (філія) за адресою: м. Київ, вул. Попудренка, 18; № 166217826, від 11 січня 2017 року фінансова установа Публічне акціонерне товариство «Державний ощадний банк України», розташований (філія) за адресо: вул. Будівельників, 23. Для отримання спадщини не міг у встановлений строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки перебував у відрядженні у Китайській Народній Республіці. 04 травня 2018 року звернувся до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини. Проте у нотаріальній конторі було повідомлено про те, що строк для прийняття спадщини пропущений. Ухвалою суду від 12 липня 2018 року у вказаній справі було відкрито провадження. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22 жовтня 2018 року у вказаній справі було закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явився, однак 09 жовтня 2018 року подано до суду заяву, в якій просив розглядати цивільну справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, з підстав викладених у заяві по суті справи, просить суд позов задовольнити. Уповноважений представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, на адресу відповідача надсилалася повістка про день, час та місце судового розгляду справи, про що, свідчить доказ про отримання судової повістки за довіреністю 22 листопада 2018 року, де міститься поштове штамп від 27 листопада 2018 року. Уповноважений представник третьої особи Десятої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву де просить суд розглядати справу у відсутності уповноваженого представника, рішення прийняти згідно чинного законодавства України. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність позивача, представника відповідача, та третьої особи. Згідно ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, приходить до наступного. Як вбачається з матеріалів справи, [INFO], народився [PERSON], в графі батько зазначено [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про народження від 06 січня 1964 року актовий запис № 18. (а.с.30) [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 29). За час свого життя [PERSON] заповіту не склав. Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1218 Цивільного кодексу України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За вимог ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Статтею 1261 Цивільного кодексу України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. 04 травня 2018 року позивач звернувся до Десятої київської державної нотаріальної контори із заявою про право на спадщину на грошові рахунки, однак державним нотаріусом Десятої київської державної нотаріальної контори Сабадаш О.В. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на грошові рахунки, що знаходяться на зберіганні в ПАТ «Державний ощадний банк України» та ПАТ «Ідея-банк» після померлого [INFO] його батька [PERSON] (а.с. 22). Згідно ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як вбачається з матеріалів справи, позивач відповідно до наказу № 07 від 05 березня 2018 року був відряджений до Китаю (м. Гуян), для виконання робіт по Контракту № 2016DMAB/UT160HK від 07 вересня 2016 року, термін відрядження: 31 день, із 18 березня по 17 квітня 2018 року включно. (а.с. 31) У зв'язку з чим останній не зміг звернутися у встановлений строк із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON], бо був відряджений для виконання робіт по контракту до Китаю. На підставі викладеного, суд приходить до висновку про визнання поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], померлого [INFO] та визначення останньому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON], померлого [INFO] терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Аналізуючи вищевикладені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку про задоволення позову [PERSON] до Київської міської ради, третя особа: Десята Київська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного та

Outcome: approved