Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-16 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Дергачівського районного суду Харківської області з позовом до [PERSON] , Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області про визнання поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини спадкоємцем за заповітом та визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В підтвердження позову позивач посилається на те, що у квітні 2020 року [PERSON] від мешканців с. Малі Проходи Дергачівського району Харківської області стало відомо про укладення на його користь заповіту щодо земельної ділянки (паю) в розмірі 6,56 га, яка належала за життя [PERSON] , з яким було підписано договір оренди даної земельної ділянки. 09.04.2020 позивачем було отримано витяг зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори), в якому підтверджено факт наявності заповіту після [PERSON] , посвідченого в Проходівській сільській раді. З метою встановлення факту наявності або відсутності складеного на його ім`я від [PERSON] заповіту, позивчем було направлено запит до Проходівської міської ради Дергачівського району Харківської області. На вказаний запит 20.05.2020 секретарем виконавчого комітету Проходівської сільської ради видано дублікат заповіту, складеного 15.05.2007 [PERSON] на ім`я [PERSON] . Відповідно до даного заповіту, [PERSON] заповідано земельну ділянку (пай) в розмірі 6,56 га, належну заповідачу на підставі державного акту на право приватної власності серія РІ № 695970, зареєстрованого у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 191 від 20.09.2001. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 09.04.2020 йому стало відомо про те, що [PERSON] помер [INFO] , після його смерті відкрита спадкова справа № 58010137 в Дергачівській державній нотаріальній конторі. Із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивачу стало відомо, що земельна ділянка, яка була йому заповідана, на даний час оформлена як спадкове майно за [PERSON] на підставі рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 15.08.2018 у справі № 619/2806/18. У межах шестимісячного строку [PERSON] не вчиняв дій, спрямованих на прийняття спадщини, оскільки не знав про наявність заповіту, про смерть спадкодавця [PERSON] та існування заповіту йому стало відомо лише після спливу строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Просить суд, визнати поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини після померлого [PERSON] ; визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , тривалістю три місяця з дня набрання рішенням суду законної сили. Позивач в судове засідання не з`явився, відповідно до поданої заяви на задоволенні позову наполягав, просив суд розглядати справу у його відсутність, без фіксації технічними засобами у разі неявки відповідача не заперечував проти винесення заочного рішення по справі, що суд вважає за можливе. Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час і місце судового засідання повідомлена належним чином та своєчасно, при цьому не надала відзив на позов, тому справа розглядається в заочному судовому засіданні. Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Так як, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання та не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи, то відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України суд ухвалює заочне рішення. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Представник третьої особи, надав суду заяву про розгляд справи без представника Дергачівської державної нотаріальної контори Харківської області. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню. Судом було достовірно встановлено, що у квітні 2020 року [PERSON] від мешканців с. Малі Проходи Дергачівського району Харківської області стало відомо про укладення на його користь заповіту щодо земельної ділянки (паю) в розмірі 6,56 га, яка належала за життя [PERSON] , з яким було підписано договір оренди даної земельної ділянки. 09.04.2020 позивачем було отримано витяг зі Спадкового реєстру (заповіти/ спадкові договори), в якому підтверджено факт наявності заповіту після [PERSON] , посвідченого в Проходівській сільській раді. З метою встановлення факту наявності або відсутності складеного на його ім`я від [PERSON] заповіту, позивчем було направлено запит до Проходівської міської ради Дергачівського району Харківської області. На вказаний запит 20.05.2020 секретарем виконавчого комітету Проходівської сільської ради видано дублікат заповіту, складеного 15.05.2007 [PERSON] на ім`я [PERSON] . Відповідно до даного заповіту, [PERSON] заповідано земельну ділянку (пай) в розмірі 6,56 га, належну заповідачу на підставі державного акту на право приватної власності серія РІ № 695970, зареєстрованого у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 191 від 20.09.2001. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 09.04.2020 йому стало відомо про те, що [PERSON] помер [INFO] , після його смерті відкрита спадкова справа № 58010137 в Дергачівській державній нотаріальній конторі. Із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивачу стало відомо, що земельна ділянка, яка була йому заповідана, на даний час оформлена як спадкове майно за [PERSON] на підставі рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 15.08.2018 у справі № 619/2806/18. У межах шестимісячного строку [PERSON] не вчиняв дій, спрямованих на прийняття спадщини, оскільки не знав про наявність заповіту, про смерть спадкодавця [PERSON] та існування заповіту йому стало відомо лише після спливу строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору. Відповідно до вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають ті обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Однак, згідно ст.82 ЦПК України, підставою для звільнення від доказування є обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набуло законної сили, які не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи. Згідно ст.ст. 1223, 1233 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. Дана позиція підтверджена Верховним Судом в постанові від 26.06.2018 у справі № 565/1145/17. Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визнання поважною причину пропуску строку для прийняття спадщини спадкоємцем та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. На підставі ст.1216, 1217, 1218, 1220, 1261, 1272 ЦК України,

Outcome: approved