Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Білгород-Дністровська міської ради Одеської області про встановлення факту прийняття спадщини та визнання права власності. Представник позивача [PERSON] у судове засідання не зявився, надав до суду заяву з проханням справу розглянути без його участі в судовому засіданні, позовні вимоги підтримує. В судове засідання відповідач не зявивився, був повідомлений належним чином судовими повістками, згідно довідки ГУ ДМС України в Одеській області,причини неявки суду не відомі. В судове засідання представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача Білгород-Дністровської міської ради Одеської областіне зявивилася, була повідомлена належним чином, про що свідчить розписка в матеріалах справи,причини неявки суду не відомі. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за пять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не зявився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не зявилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за слідуючими підставами. Позивач, є сином померлого [PERSON], який помер [INFO]. Після смерті його батька залишилася спадщина, яка складається з житлового будинку [ADDRESS] та належала батькові позивачу на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.07.1988 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2-1066 та договору купівлі-продажу від 05.05.1976 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2-517. В цілому зазначений жилий будинок складається з літер: А - житловий будинок, В - вбиральня, Г - літня кухня, Д - сарай, № 1 - 7 споруд. (а.с.4-6) Дружина покійного - мати позивача [PERSON], померла [INFO] в Республіці Молдові, м. Новоапенськ, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 25 лютого 2016 року. (а.с.16) Окрім позивача спадкоємцем першої черги після смерті батька є рідний брат позивача [PERSON], [INFO]. Однак, близько десяти років тому брат позивача виїхав до Республіки Молдова та за місцем реєстрації не проживає за наявними відомостями він також помер, що підтверджується актом від 14.03.2018 року. Ні позивач, ні його брат, як спадкоємці першої черги за законом, завчасно не звернулися до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після смерті батька. Інших спадкоємців за законом, або заповітом після смерті батька позивача не має, що підтверджується листом завідувача Білгород-Дністровської міської державної нотаріальної контори від 12.03.2019 року за №370/01-16 а також, як вбачається з довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі чвідоцтва про право на спадщину) спадкова справа до майна [PERSON], яка померла [INFO] не заводилась. За таких обставин, на даний час у позивача відсутня можливість, як отримані в органах нотаріату свідоцтво про право на спадщину на вказаний будинок так і відновити в судовому порядку строк для подачі заяви про прийняття спадщини, скільки поважні причини для цього відсутні. В той же час, після відкриття спадщини, як спадкоємець за законом, вступив в управління та володіння спадковим житловим будинком, про відмову від цієї спадщини не заявляв. З часу смерті батька позивач постійно проживає у спадковому будинку, зареєстрований в ньому з 02.12.1991 року, оплачує всі комунальні послуги, здійснює поточні та капітальний ремонт будинку. Відповідно до положень ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкоємцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину. Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини. Прийняття спадщини - це не обов'язок спадкоємців, а їх право. Відповідно до ч.ч.1,2 ст.1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Згідно положень статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутись до нотаріуса. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім'я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців. Відповідно до ч.1 ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. За таких обставин суд вважає, що вимоги позивача обґрунтовані, доказані і підлягають задоволенню.

Outcome: approved