Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-30 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся в суд з позовом до Територіальної громади в особі Вовчицької сільської ради Лубенського району Полтавської області, третя особа приватний нотаріус Хорольського районного нотаріального округу Горбань В.В. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. У позові вказав, що [INFO] у м.Хорол Полтавської області помер його рідний дядько [PERSON] , після смерті якого залишилось спадкове майно, яке складається з житлового будинку [ADDRESS] . Враховуючи ті обставини, що на території України з 18.03.2020 року введено карантин, приймання нотаріальними конторами громадян було призупинено, а також не було автобусного сполучення, тому він не зміг вчасно звернутись до нотаріуса у м.Хоролі із заявою про прийняття спадщини, тому, коли він звернувся до приватного нотаріуса Хорольського районного нотаріального округу у вчиненні нотаріальних дій йому було відмовлено у зв`язку з пропущенням ним встановленого 6-ти місячного строку. Позивач прохає суд визнати поважними причини пропуску строку та визначити йому додатковий строк терміном 3 місяці для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . В судове засідання представник позивача [PERSON] - [PERSON] не з`явився, звернувся до суду з клопотанням щодо розгляду справи у його відсутність, позов підтримав, просив задовольнити. Представник відповідача Вовчицької сільської ради Лубенського району в судове засідання не з`явився, звернувся до суду із заявою про розгляд справи без його участі, щодо задоволення позову не заперечує. Третя особа приватний нотаріус Хорольського районного нотаріального округу Горбань В.В. в судове засідання не з`явився, надіслав до суду заяву з проханням розглянути справу без його участі, щодо позовних вимог покладається на рішення суду. Зважаючи на те, що відповідач визнав позов, суд у відповідності до ч.3 ст.200 ЦПК України вважає за можливе ухвалити рішення за результатами підготовчого провадження. За відсутності учасників процесу розгляд цивільної справи здійснено в порядку ч. 2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши матеріали справи, докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). У відповідності до ст.ст. 76-83 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи…Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень…Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи…Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях … Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини ( ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Постановою Верховного суду від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини, а саме: поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженням, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що [INFO] в м.Хорол Полтавської області помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.8), після смерті якого залишилось спадкове майно, зокрема, житловий будинок [ADDRESS] , в якому на даний час проживає позивач. Як вбачається з матеріалів справи, а саме з наданий копій свідоцтв про народження (а.с.5,7), померлий [PERSON] був позивачеві рідним дядьком, і як стверджує позивач, він єдиний спадкоємець після смерті [PERSON] . Відповідно до ст. ст. 1217, 1218 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Причиною пропуску звернення позивача до нотаріуса у м.Хорол, де відкрилась спадщина, стала причина відсутності автобусного сполучення та призупинення приймання громадян нотаріусами у зв`язку із введенням на території України карантину за Постановою КМУ від 11 березня 2020 р. № 211«Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19». Суд вважає, поважною причиною пропуску 6-ти місячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини позивачем, при цьому суд також враховує, що термін пропуску строку на прийняття спадщини невеликий, відповідач відносно позову не заперечує, що у сукупності з іншими обставинами справи, вказує на наявність підстав для визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини, пропущено позивачем із поважних, незалежних від позивача причин, які впливали на своєчасність подання ним заяви до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини, а тому позов підлягає задоволенню. Оплату судових витрат взяв на себе позивач і не прохає стягувати з відповідача.

Outcome: approved