Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-20 00:00:00

Позивач, [PERSON], звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 9820,00 грн. та моральної шкоди у розмірі 10000,00 грн., завданої внаслідок кримінального правопорушення. В обґрунтування вимог позивач зазначив, що вироком Нововодолазького районного суду Харківської області від 17.10.2017 року [PERSON] був засуджений за ч. 3 ст. 185 КК України та йому призначено покарання у виді 3 років та 3 місяців позбавлення волі. Відповідач є винним в крадіжці майна, а саме: ложки, виделки: чайні, десертні, столові посріблені 19 сторіччя, виробництва Німеччина - 30 штук, комерційна ціна яких складає 70,00 грн. за 1 штуку, всього 2100,00 грн., вартість експертно-мистецтвозначого дослідження становить 950,40 грн.; NEС PLASMA MONITOR MODEL PX-42VM5G вартістю 4800,00 грн.; супутниковий декодер Digital Golden Ali 33290 вартістю 500,00 грн. Було пошкоджено вікно з двокамерним пакетом скла вартістю 1170,00 грн., рахунок № 03/11 від 03.11.2017 року; пошкоджена супутникова антена - 300,00 грн. Всього, злочинними діяннями [PERSON] була спричинена матеріальна шкода розміром в 9820,00 грн. Крім того відповідачем була спричинена моральна шкода, яку позивач оцінює, у розмірі 10000,00 грн. У зв'язку матеріальною шкодою, у позивача було нервове потрясіння, він відчував та відчуває душевні страждання. У нього була тимчасова втрата працездатності та він вимушений був витратити багато власного часу та коштів на відвідування поліції, суду та адвокатів. До теперішнього часу він знаходиться під враженням вчиненої крадіжки, так як була вкрадена та пошкоджена власність, яку він придбав на протязі всього свого життя та за чесно зароблені кошти. Ложки та виделки позивач зберігав 40 років, як пам'ять про свою бабу, яка його виховувала, та подарувала їх на його шістнадцятиріччя. Відповідач добровільно шкоду не відшкодував. Перенесені душевні страждання позивач оцінює в 10000,00 грн. Просив стягнути з відповідача у відшкодування матеріальної шкоди 9820,00 грн., у відшкодування моральної - 10000,00 грн. Відповідач, через канцелярію суду надав заяву, відповідно до якої позовні вимоги не визнав по причині, що оцінку вартості проводить Харківський НДІ ім. Бокаріуса, і суд першої інстанції стягнув відшкодування шкоди. Позивач у судове засідання не з'явився, був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, через канцелярію суду надав заяву, відповідно до якої просить суд розглянути справу за його відсутності. Відповідач у судове засідання не з'явився, був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, через канцелярію суду надав заяву, відповідно до якої просить суд розглянути справу за його відсутності. Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. За таких обставин, на підставі ст.223 ЦПК України суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність сторін на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Враховуючи, що в судове засідання не з'явились усі учасники справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов наступного. Вироком Нововодолазького районного суду Харківської області від 17.10.2017 року [PERSON] засуджено за ч. 3 ст. 185 КК України, призначено покарання у виді 3 (трьох) років 3 (місяців) місяців позбавлення волі. Вирок набрав законної сили 16 листопада 2017 року (а.с. 3-11). У даному кримінальному провадженні [PERSON] визнано потерпілим. При розгляді кримінального провадження цивільний позов не подавався. Відповідно до ст.128 КПК України особа, яка не пред'явила цивільного позову в кримінальному провадженні, має право пред'явити його в порядку цивільного судочинства. З вироку Нововодолазького районного суду Харківської області від 17.10.2017 року вбачається, що [PERSON], вчинив крадіжку телевізора марки «TV LCD 42 NEC» (модель «PX-42VM5G») чорного кольору, 2005 року випуску, виробленого в Японії, ТВ тюнера марки «Digital Golden AН 33290», великих столових і малих столових (десертних) посріблених виделок в загальній кількості 12 штук, а також великих столових і малих столових (десертних) і чайних посріблених ложок в загальній кількості 18 штук. Власником майна є позивач. При проникненні на територію дачного домоволодіння [PERSON] з метою вчинення крадіжки, відповідач пошкодив віконний металопластиковий склопакет. Таким чином, судом встановлено, що [PERSON] було порушено права та інтереси [PERSON], за захистом яких мало звернення позивача до суду, тобто внаслідок неправомірних дій позивачу спричинено матеріальну шкоду, яка підлягає стягненню з відповідача. Доводи відповідача суд не може прийняти до уваги з урахуванням того, що при розгляді кримінального провадження стосовно [PERSON] цивільний позов не розглядався і при постановленні вироку Нововодолазьким районним судом Харківської області від 17.10.2017 року питання відшкодування шкоди потерпілому не вирішувалось. Також, суд не враховує твердження відповідача з приводу оцінки вартості майна тільки Харківським НДІ ім. Бокаріуса, бо відповідно до ч.1 ст.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Висновком судової товарознавчої експертизи № 1853 від 14.07.2017 року встановлена ринкова вартість телевізора «NEC PX-42VM5G») чорного кольору, 2005 року випуску, виробленого в Японії, в робочому стані, яка складає 4800 грн. Відповідно до висновку експертного мистецтвознавчого дослідження № 20298, складеного 02.11.2017 року судовим експертом ХНДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса, загальна вартість наданих на дослідження предметів, а саме 3-х виделок та 4-х ложок, на антикварному ринку України на момент проведення дослідження складає 490 (чотириста дев'яносто) гривень, по 70 гривень за кожний (а.с. 16-18). Згідно з рахунком № 03/11 від 03.11.2017 року, наданим ФОП [PERSON], ціна склопакета двокамерного у кількості 1 шт. становила 1170,00 грн. (а.с. 20). Вартість проведення експертного мистецтвознавчого дослідження судовим експертом ХНДІСЕ ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса у розмірі 950,00 грн. підтверджується квитанцією № 3337759 від 26.10.2017 року (а.с. 19). Стаття 22 ЦК України передбачає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому, збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Згідно з ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. За приписами ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними діями майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ч.1 ст. 1177 ЦК України, шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону. Абзацем 1 пункту 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз'яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Таким чином, суд вважає обґрунтованими, підтвердженими належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, та такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги, з приводу стягнення матеріальної шкоди за викрадені: телевізор «NEC PX-42VM5G», вартістю 4800 грн, ложки та виделки у кількості 30 штук, вартістю 2100 грн, пошкоджений склопакет, вартістю 1170 грн, всього у розмірі 8070 грн. У задоволенні решти позовних вимог щодо стягнення матеріальної шкоди треба відмовити, виходячи з такого. Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Згідно зі змістом ч. ч. 1, 2 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов?язків, передбачених законом. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Стаття 76 ЦПК України, передбачає, що доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Приписами частин 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. За правилами ч.6 ст. 82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Позивачем не надано доказів в підтвердження вартості ТВ тюнера марки «Digital Golden AН 33290». Ніяких клопотань з приводу призначення експертиз для встановлення вартості викраденого майна, долучення до справи висновку, експерта, спеціаліста, або інших доказів в обґрунтування заявленої вимоги, позивач не надав. Також, матеріали справи не містять доказів, що з вини відповідача була пошкоджена супутникова антена. Відсутнє підтвердження цієї обставини і у вироку Нововодолазького районного суду Харківської області від 17.10.2017 року стосовно [PERSON]. Клопотань з приводу надання доказів позивач не заявляв. Вимога, щодо стягнення матеріальної шкоди за оплату вартості висновку експертного мистецтвознавчого дослідження № 20298, складеного 02.11.2017 року судовим експертом ХНДІСЕ ім. Засл. проф. М.С.\~Бокаріуса не є позовною вимогою і може бути стягнута з відповідача тільки в порядку ст.ст.133, 139 ЦПК України. Стосовно вимог про відшкодування моральної шкоди, слід зазначити наступне. Судом встановлено, що внаслідок вчиненого відповідачем [PERSON] кримінального правопорушення, позивач [PERSON] отримав збитки. В добровільному порядку шкоду не відшкодовано. У позивача сталося нервове потрясіння, він відчував та відчуває душевні страждання. У нього була тимчасова втрата працездатності та він вимушений був витратити багато власного часу та коштів на відвідування поліції, суду та адвокатів. До теперішнього часу він знаходиться під враженням вчиненої крадіжки, так як була вкрадена та пошкоджена власність, яку він придбав на протязі всього свого життя та за чесно зароблені кошти. Ложки та виделки позивач зберігав 40 років, як пам'ять про свою бабу, яка його виховувала, та подарувала їх на його шістнадцятиріччя. Отже, суд вважає доведеним, що позивачу завдано моральної шкоди неправомірними діями відповідача. На підставі ст.23 Цивільного кодексу України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до ч. 1ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовуються особою, яка її завдала, за наявності її вини. Верховний суд України в п.3 Постанови Пленуму «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року за № 4 вказав, що під моральною шкодою слід розуміти витрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до п. 9 указаної Постанови розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Визначаючи розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, суд повинен наводити в рішенні відповідні мотиви. Враховуючи глибину і ступінь моральних страждань позивача, тяжкість вимушених змін у його житті, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, суд вважає за можливе задовольнити вимоги позивача частково, та виходячи із засад розумності, виваженості та справедливості, стягнути на користь позивача в рахунок відшкодування моральної шкоди 5000 гривень. На підставі ст.141 ЦПК України, враховуючи те, що позивач при подачі до суду позовної заяви звільнений від сплати судового збору, суд вважає, за необхідне стягнути з відповідача 640 грн 00 коп. судового збору на користь держави, а також 950 грн 00 коп витрат, пов'язаних з розглядом справи, на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: partial