Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-30 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з вищевказаним позовом. В обґрунтування позову зазначив, що з 27.02.2018 року по теперішній час він працює помічником машиніста електровоза в структурному підрозділі Криворізького локомотивного депо. 01.04.2019 року, він та його машиніст [PERSON] працювали на електровозі ВЛ11М/5-469. Слідуючи по перегону Гейковка-Висунь виконав вимоги п. 3.10., п. 3.11 Інструкції ЦТ-0106, та вимоги 16.38 ПТЕ в частині спостерігання за показниками приладів, що контролюють безперебійність та безпеку роботи локомотива. Внаслідок неочікуваної події, було затримано поїзд № 2149 на 1 год. 50 хв. Відповідач вважає, що причиною несправності електровозу ВЛ11м/5-469 стали невірні дії локомотивної бригади, зокрема порушення вимог п. 3.10., п. 3, 11 Інструкції ЦТ-0106, та вимог 16.38 ПТЕ в частині спостерігання за показниками приладів, що контролюють безперебійність та безпеку роботи локомотива. 09.04.2019 року наказом № 26/С «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» йому оголошено догану. З наказом не згоден, оскільки діяв у відповідно до вимог Інструкції ЦТ-0106 та вимоги ПТЕ та порушено порядок застосування дисциплінарних стягнень передбачених ст. 149 КЗпП України. Просить скасувати наказ № 26/с «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності». Ухвалою суду від 05.07.2019 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. Від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву. Відповідно до письмового відзиву зазначили що позивач обґрунтовуючи позовні вимоги про скасування наказу зазначає лише про процесуальні порушення, які на його думку, допущені відповідачем при обранні до позивача заходу дисциплінарного стягнення, а суть дисциплінарного стягнення не оскаржується. Просять у задоволенні позову відмовити. У судове засідання сторони не з`явилися, до суду надали заяви про розгляд справи у їх відсутність: [PERSON] на позовних вимогах наполягає та просить їх задовольнити; представник відповідача Ручка М.В. просить у задоволенні позову відмовити в повному обсязі, посилаючись на відзив та пояснення на позовну заяву. Відповідно до ч. 2ст. 247 ЦПК Україниу разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, письмові пояснення свідка [PERSON] подані до суду, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав. Положеннями ст.89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Відповідно до ч. 2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] з 27.02.2018 року працює на посаді помічником машиніста електровоза в структурному підрозділі « Криворізьке локомотивне депо» регіональної філії « Придніпровська залізниця АТ « Українська залізниця» ( а.с. 5- - копія трудової книжки). Наказом Структурного підрозділу «Криворізьке локомотивне депо» Регіональної філії «Придніпровська залізниця» АТ «Укрзалізниця» «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» № 26/с від 09.04.2019 року [PERSON] було притягнуто до дисциплінарної відповідальності та оголошено догану за грубе порушення трудової дисципліни (а.с. 7 - копія наказу). У п. 1 резолютивної частини наказу № 26/с вказано, що: «За порушення вимог п. 3.10, п. 3.11 Інструкції ЦТ-0106, вимоги 16.38 ПТЕ в частині спостерігання за показаннями приладів, що контролюють безперебійність та безпеку роботи локомотива, що є грубим порушенням трудової дисципліни, на підставі ст.. 147-148 КЗпП України, [PERSON] оголошено догану. З даним наказом Бабцов ознайомлений 13.04.2019 року. Згідно ст. 147 КЗпП України, за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано один з таких заходів стягнення: догана або звільнення. Згідно ст.148 КЗпП дисциплінарне стягнення застосовується власником безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця після його виявлення, не рахуючи часу тимчасової непрацездатності чи відпустки; та не може бути накладено пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Згідно ст.149КЗпП до застосування дисциплінарного стягнення власник повинен зажадати від порушника письмові пояснення. При обранні виду стягнення власник повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі і повідомляється працівнику під розписку. Як роз`яснив Пленум Верховного суду України в Постанові № 9від 06.11.1992р.«Про практику розгляду судами трудових спорів» із змінами, внесеними згідно з Постановами Пленуму Верховного Суду України № 18 від 26.10.1995 р., № 15 від 25.05.1998 р., - у спорах з приводу порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилось порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені ст. ст. 147, 148, 149КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень. З аналізу норм трудового права, що регулює дані правовідносини, зокрема порядок притягнення до дисциплінарної відповідальності, слід дійти висновку, що для правомірного притягнення до дисциплінарної відповідальності необхідна наявність сукупності таких умов: Порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника і які прямо випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку та пов`язані з ним, та прямо на нього покладені; Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків як проступок має бути винним і не пов`язаним з поважними причинами; Для накладення дисциплінарного стягнення має бути встановлена подія (проступок) і обов`язково вина працівника, і дані обставини (подія і склад порушення) мають бути доведені саме роботодавцем, є неприпустимим перекладення на працівника обов`язку по доказуванню своєї невинуватості. Щодо процедури застосування дисциплінарного стягнення працівнику має бути надана можливість дати письмові пояснення; для надання пояснень працівник повинен знати конкретно за який проступок він притягається до дисциплінарної відповідальності. У трудовому спорі в суді обов`язок по доказуванню законності і обґрунтованості накладення дисциплінарного стягнення, покладається не на позивача, а на відповідача. Позивач [PERSON] є членом первинної профспілкової організації Вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо ( ППО ВПЗУ КЛД). Частина перша статті 252 КЗпП України формулює загальне положення, яке покладає на власника або уповноважений ним орган обов`язок створення для працівників підприємства, установи, організації обраних до складу виборної профспілкової організації, можливості для здійснення їхніх повноважень. Частиною другою статті 41 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності»і частиною другою статті 252 КЗпП України передбачено, що однією з гарантій можливості здійснення такими особами своїх повноважень є заборона притягнення їх до дисциплінарної відповідальності без попередньої згоди виборного органу, членами якого вони є. Згідно із частиною шостою статті 39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» рішення профспілки про ненадання згоди на розірвання трудового договору з працівником має бути обґрунтованим. У разі якщо в рішенні немає обґрунтування відмови у такій згоді, роботодавець має право звільнити працівника без згоди виборного органу профспілки. Аналіз зазначеної норми права дає підстави для висновку про те, що власник має право звільнити працівника без згоди профспілкового органу за відсутності обґрунтування профспілковим органом такої відмови, а не з мотивів її відмови. За аналогією правило частини шостої статті 39 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» слід застосувати й до передбачених частиною другою статті 252 КЗпП України, частиною другою статті 41 цього Закону випадків отримання згоди профспілкового органу на притягнення працівників - членів виборних профспілкових органів до дисциплінарної відповідальності. Саме такий правовий висновок міститься в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 липня 2013 року та у правовій позиції Верховного Суду України у справі № 6-163цс14. За таких обставин за наявності зазначеної відмови профспілкового органу, яка містить обґрунтування, суд дійшов висновку про відсутність у власника права на притягнення [PERSON] (який є членом профспілки) до дисциплінарної відповідальності без згоди виборного органу профспілки. Відповідачу відомо, що позивач є членом Первинної профспілкової організації Вільної профспілки залізничників України Криворізького локомотивного депо, в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань міститься відповідний запис. Відповідно до ст. ст.., 14, 15, 16 Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» профспілка, об`єднання профспілок набувають права юридичної особи з моменту затвердження статуту ( положення). Відповідно до п. 4 Наказу Міністерства транспорту України «про введення в дію «Особливостей регулювання робочого часу і час відпочинку окремих категорій працівників, безпосередньо пов`язаних із забезпеченням безпеки руху поїздів і обслуговування пасажирів на залізницях і метрополітенах України» № 40-ц від 10.03.1994 року, у разі наявності на підприємстві ( відокремленому структурному підрозділі, дільниці, цеху) кількох профспілкових організацій, графіки роботи ( змінності) і відпочинку погоджуються профспілковими органами, членами якої є дані працівники. Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що наказ № 26/с є незаконним та таким, що підлягає скасуванню. Згідно частини 1 статті 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір» , він підлягає стягненню з відповідача на користь держави за вимоги про скасування дисциплінарного стягнення у розмірі 768,40 грн. на користь держави .

Outcome: approved