Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-27 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до Київського районного суду м. Полтави з позовом до Військової частини [NUMBER] про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії в якому просив визнати та скасувати пункт 3 протоколу житлової комісії військової частини [NUMBER] від 30.11.2011 року щодо виключення зі списків потребуючих поліпшення житлових умов при військовій частині посилаючись на те, що позивач є військовим пенсіонером та ветераном військової служби. З 05 серпня 1981 року по 10 січня 2004 року проходив військову службу. Згідно наказу НГШ ЗС України № 273 від 18.12.2003 року звільнений в запас за станом здоров`я. З 11.01.2004 року перебуває на пенсійному обліку. Постійним житлом від Міністерства оборони України не забезпечений, з початку несення військової служби перебуває на квартирному обліку, власного житла не має. З листа від 28.12.2020 року позивач дізнався про виключення його зі списків потребуючих поліпшення житлових умов. Вважає дане рішення незаконним та таким, що порушує його права та законні інтереси, а тому просить задовольнити позовні вимоги. Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 05.07.2021 року відкрито загальне позовне провадження. Ухвалою суду від 11.08.2021 року закрито підготовче провадження та призначено до розгляду цивільну справу, витребувано у військової частини [NUMBER] належним чином засвідчену копію облікової справи взяття на квартирний облік відносно [PERSON] . У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі з підстав, викладених в позовній заяві. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, також зазначив, що облікова справа відносно [PERSON] у військовій частині [NUMBER] відсутня. Враховуючи наявність в справі достатніх матеріалів про права та правовідносини сторін, приймаючи до уваги відсутність підстав, передбачених ст.223\~ЦПК\~України для відкладення розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності осіб, що в судове засідання не з`явились. Суд, дослідивши докази по справі, дійшов до наступного висновку. Судом установлено, що позивач є військовим пенсіонером та ветераном військової служби, що підтверджується військовим квитком, серія [NUMBER] . З 05.08.1981 року по 10.01.2004 року позивач проходив військову службу та має вислугу на військовій службі більше 20 років. Згідно наказу НГШ ЗС України № 273 від 18.12.2003 року [PERSON] звільнений в запас за пунктом 67 п/п-м «Б» за станом здоров`я, що підтверджується військовим квитком, серія [NUMBER] , з 11.01.2004 року перебуває на пенсійному обліку. Згідно довідок № 104 від 15.07.1985 року, № 45 від. 18.02.1991 року, № 206 від 04.05.1993 року встановлено, що позивач житловою площею не забезпечувався. Листом від 22.12.2020 року № 601/3282 позивача повідомлено щодо зняття його з квартирного обліку та направлено копію витягу із протоколу засідання житлової комісії частини А 3990 № 14 від 30.11.2011 року. Відповідно до витягу із протоколу № 14 від 30.11.2011 року засідання житлової комісії військової частини [NUMBER] , відповідно до п.25.26 «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, та надання їм житлових приміщень» виключено зі списків потребуючих поліпшення житлових умов сім`ю [PERSON] складом 3 (три) особи, в зв`язку з неподанням тривалий час відомостей для перереєстрації громадян, які перебувають на квартирному обліку. Відповідно до абзаців першого, четвертого пункту 1 статті 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»\~(в редакції на момент прийняття житловою комісією оскаржуваного рішення) Держава забезпечує військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення на підставах, у порядку і відповідно до вимог, встановлених Житловим кодексом Української РСР та іншими нормативно-правовими актами. Військовослужбовцям, які мають вислугу на військовій службі 20 років і більше, та членам їх сімей надаються жилі приміщення для постійного проживання або за їх бажанням грошова компенсація за належне їм для отримання жиле приміщення. Такі жилі приміщення або грошова компенсація надаються їм один раз протягом усього часу проходження військової служби за умови, що ними не було використано право на безоплатну приватизацію житла. Порядок забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей жилими приміщеннями , а також розмір і порядок виплати військовослужбовцям грошової компенсації за піднайом (найом) ними жилих приміщень визначаються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до пункту 24 цього Порядку № 1081 Військовослужбовці зараховуються на облік згідно з рішенням житлової комісії військової частини, яке затверджується командиром військової\~частини. У рішенні зазначаються дата зарахування на облік, склад сім`ї, підстави для зарахування на облік, вид черговості (загальна черга, в першу чергу, поза чергою), а також підстави включення до списків осіб, що користуються правом першочергового або позачергового одержання житлових приміщень, а в разі відмови в зарахуванні на облік - підстави відмови з посиланням на відповідні норми законодавства. Військовослужбовці, зараховані на облік, заносяться до книги обліку осіб, що перебувають в черзі на одержання житла. Військовослужбовці, що перебувають на обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, при звільненні з військової служби в запас або у відставку за віком, станом здоров`я, а також у зв`язку із скороченням штатів або проведенням інших організаційних заходів, у разі неможливості використання на військовій службі залишаються на цьому обліку у військовій частині до одержання житла з державного житлового фонду або за їх бажанням грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення, а в разі її розформування - у військових комісаріатах і квартирно-експлуатаційних\~ частинах\~районів та\~користуються правом\~позачергового \~одержання \~житла (пунктом 9 статті 12 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»). Аналогічні приписи закріплені в пункті 29 Порядку № 1081 забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловими приміщеннями. При цьому дія пункту 9 статті 12\~Закону України\~«Про соціальний\~і правовий\~захист військовослужбовців\~та членів\~їх сімей» безпосередньо пов`язується із тим, з яких саме підстав військовослужбовець звільнений у запас чи у відставку. Пунктом 1 частини другої статті 40\~ЖК УРСР визначено, що громадяни знімаються з обліку потребуючих поліпшення житлових умов у випадку поліпшення житлових умов, внаслідок якого відпали підстави для надання іншого жилого приміщення. Таким чином, оскільки вислуга позивача на військовій службі складає більше ніж 20 років, за час проходження служби перебував на квартирному обліку, відомостей, що забезпечувався житлом відсутні, звільнений з військової служби у за станом здоров`я, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для зняття позивача з квартирного обліку у військовій частині. До подібних правових висновків дійшов Верховний Суд у постановах: від 25 березня 2019 року у справі № 359/2295/17 (провадження № 61-10403св18); від 08 квітня 2020 року у справі № 683/2197/18 (провадження № 61-14634св19); від 20 травня 2019 року у справі № 487/6514/17 (провадження № 61-46148св18), від 20.01.2021 у справі № 460/6031/18 (провадження № 61-14516св20). Вказане узгоджується також із правовим висновком, викладеним Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 06 червня 2018 року у справі № 752/5881/15-ц (провадження № 14-169цс18), де Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про правомірність зняття позивача як колишнього військовослужбовця та членів його сім`ї з квартирного обліку після звільнення у запас у зв`язку із закінченням строку дії контракту, оскільки він мав вислугу на військовій службі менше 20 років. За змістом статей 12 та 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно зі статтею 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 11 серпня 2021 року витребувано у військової частини [NUMBER] належним чином засвідчену копію облікової справи взяття на квартирний облік відносно [PERSON] . Згідно заяви відповідача зазначені в ухвалі документи у військовій частині [NUMBER] відсутні, командуванням частини вживаються заходи щодо знаходження матеріалів. Таким чином, відповідачем не надано доказів на спростування заявлених позовних вимог. Отже, з врахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та беручи до уваги саме обов`язок сторін довести ті обставини на які вони посилаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, суд розглядає справу за наявними у ній доказами. Зазначені обставини є підставою для визнання незаконним скасування пункту 3 протоколу житлової комісії військової частини [NUMBER] від 30.11.2011 року щодо виключення зі списків потребуючих поліпшення житлових умов при військовій частині. Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, а саме сплачений судовий збір у сумі 1816 грн. 00 коп.

Outcome: approved