Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-11 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON], 3-тя особа, яка не заявляє самостійних вимог Терпідрозділ ЦНАП Шевченківського району про усунути перешкод в розпорядженні власністю шляхом зняття відповідача з реєстраційного обліку, виселити відповідача з визначеної квартири та с тягнути з судові витрати . В позові Позивач зазначив, що відповідно договору купівлі-продажу квартири, він є власником 2-х кімнатної квартири, розташованої у [ADDRESS]. Натомість Відповідач її не звільнив, що, на думку позивача є порушенням його права власності. В судовому засіданні представник позивача [PERSON], позовні вимоги підтримала, докази викладених в позові обставин підтвердила документами та просила їх задовольнити в повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з'явилося, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Терпідрозділ ЦНАП Шевченківського району в судове засідання представника не направила, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідно до ч.5 ст.74 Цивільного процесуального кодексу України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається: юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців; фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином. Представник позивача просив позов задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення, про що надав відповідну заяву. Відповідно до ч. 1 ст.224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Так як відповідач у судове засідання не з'явився, про причини неявки не повідомив, а представник позивачів не заперечує проти ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів та такого вирішення справи, то суд дійшов до висновку про можливість ухвалення заочного рішення. Суд, вислухавши думку представника позивача, перевіривши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено та стороною не заперечувалось, що 26 лютого 2016р. позивач відповідно до договору купівлі-продажу став власником 2-х кімнатної квартири, розташованої у [ADDRESS]. Згідно довідки Комунального підприємства «ЖИЛКОМСЕРВІС» дільниці №8 за вих..№1830 від 01.06.2016р. за зазначеною адресою зареєстрований та мешкає [PERSON]. Вказана особа не є членом родини власника, чи іншою особою, яка має право мешкати у вказаній квартирі. Ст. 15 ЦК України передбачає право на захист цивільних прав та інтересів, у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. (ст.. 16 ЦК України). Ст.. 4 ЦПК України закріплює, способи захисту, які застосовуються судом - здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи (ст..10 ЦПК України). Ст. 41 Конституції України передбачає непорушність права приватної власності. Непорушність права власності полягає в його недоторканості, а в водночас і в недоторканості самого майна власності. Ст.. 321 ЦК України закріплює, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Відповідно до частини першої статті 383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім'ї, інших осіб. Згідно положень статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Статтею 156 ЖК УРСР передбачено, що члени сім'ї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. Аналогічну норму містить також стаття 405 ЦК України. У відповідності до ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Статтею 391 ЦК передбачено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Відповідно до вимог ст..7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», підставою для зняття з реєстрації місця проживання особи є судове рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою. На підставі викладеного,

Outcome: approved