Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до відповідача [PERSON], в якому просить виключити відомості про його батьківство з актових записів про народження [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], а також звільнити його від сплати аліментів на їх утримання. В обґрунтування позовної заяви покликається на те, що однією сім'єю з відповідачкою вони проживали з 2000 року по серпень 2008 року. На той період часу вона офіційно перебувала в шлюбі з [PERSON], якого він не бачив та з яким вона розірвала шлюб лише 20.07.2005 року. Зазначає, що відносини в їхній сім'ї складались дуже складно, через вільний спосіб життя з боку відповідачки, яка неодноразово йому зраджувала, вважаючи таку поведінку в сім'ї нормальною, в результаті чого вони двічі припиняли спільне проживання з вказаних обставин. Батьком старшого сина [PERSON] спочатку був записаний в актовому записі про його народження чоловік відповідачки [PERSON], оскільки вона на той період часу перебувала з ним в зареєстрованому шлюбі, а після розірвання шлюбу, на підставі ст. ст. 126, 134 СК України були внесені відповідні зміни до Книги реєстрації про народження та 10.08.2005 року видано нове свідоцтво про народження сина [PERSON], в якому його батьком був записаний він. Син [PERSON] народився вже після розірвання шлюбу між відповідачкою та [PERSON], та 10.06.2005 року при реєстрації його народження він був записаний його батьком відповідно до ст. 126 СК України. Однак, в серпні 2008 року відповідачка не повідомивши його, виїхала разом з дітьми, та на даний час проживає однією сім'єю з генетичним батьком дітей. 18.12.2009 року, відповідно до рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області, з нього на користь відповідачки були стягнуті аліменти на утримання двох неповнолітніх синів [PERSON] та [PERSON] 17.10.2009 року відповідачка зателефонувала йому та повідомила, що молодший син є його рідним сином. Після чого, з урахуванням способу життя відповідачки [PERSON] в нього склались підозри з приводу батьківства відносно синів [PERSON] та [PERSON], народжених відповідачкою, у зв'язку з чим змушений був звернутись до суду з даним позовом. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явився, подав суду заяву про розгляд справи в його відсутності, позовні вимоги підтримав, просить позов задовольнити та не заперечив проти ухвалення заочного рішення. Відповідач, у відповідності до ст. 128 Цивільного процесуального кодексу (далі ЦПК) України, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, проте у судове засідання не з'явилася не повідомивши суд про причини неявки. Тому, згідно ст. ст. 280-281 ЦПК України, суд проводить заочний розгляд даної справи за відсутності відповідача, про що постановлена відповідна ухвала, на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, виходячи з принципу розумності та справедливості, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що в свідоцтвах про народження серії [NUMBER] від 14.07.2006 року та серії [NUMBER] від 14.07.2006 року, батьками дітей [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], зазначено позивача по справі [PERSON] та відповідачку [PERSON] Відповідно до рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 18.12.2009 року про стягнення аліментів, позов відповідачки по даній справі [PERSON] задоволено та стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] аліменти на утримання синів [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], в розмірі 1/3 частини всіх видів його заробітку (доходу), але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 13.10.2009 року. Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 12.02.2018 року в даній справі призначено судово-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи (03141, м. Київ, вул. Докучаєвська, 4), яких попереджено про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України. Даною ухвалою на вирішення експертизи поставлено наступні запитання: Чи є [PERSON] біологічним батьком дітей: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], та яка ймовірність такого батьківства. Натомість, даною ухвалою зобов'язано позивача та відповідача з дітьми прибути для проходження експертизи до Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи (03141, м. Київ, вул. Докучаєвська, 4) у визначений експертами час, зокрема, і для відібрання зразків біологічного матеріалу, маючи при собі документи, що посвідчують їх особи. Як вбачається із довідки № 11/694 від 20.04.2018 року, яка видана Київським міським клінічним бюро судово-медичної експертизи, позивач по справі [PERSON] прибув в Київське міське клінічне бюро судово-медичної експертизи 20.04.2018 року о 10.30 год., на відбір зразків крові для проведення судово-медичної генетично-ідентифікаційної експертизи встановлення суперечного батьківства. Водночас, відповідно до повідомлення Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи за № 11/705 від 23.04.2018 року вбачається, що проведення судово-медичної генетичної ідентифікації згідно з ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 12.02.2018 року неможливо, оскільки 20.04.2018 року відповідачка по справі [PERSON] на відбір зразків крові не з'явилась. Згідно ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. Відповідно до рекомендацій, викладених у п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред'явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Згідно п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 року № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за № 55/18793, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, встановлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису. Натомість, відповідно до ст.109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів, або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. За правилами статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Зважаючи на те, що відповідачка по справі [PERSON] на відбір зразків крові не з'явилась, що унеможливило проведення судово-медичної генетичної ідентифікації позивача по справі як батька дітей [PERSON] та [PERSON], враховуючи положення ст. 109 ЦПК України, суд приходить до переконання, що позивач не є біологічним батьком дітей [PERSON] та [PERSON], а тому позовна вимога щодо виключення відомостей про його батьківство з актових записів про народження [PERSON] та [PERSON] підлягає задоволенню. Водночас, згідно ст. 180 СК України вбачається, що батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Враховуючи те, що позивач [PERSON] не є біологічним батьком дітей [PERSON] та [PERSON], а тому суд вважає за необхідним припини з останнього стягнення аліментів згідно рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 18.12.2009 року, у разі набрання цим рішенням законної сили. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, понесені позивачем судові витрати необхідно стягнути з відповідача на його користь.

Outcome: approved