Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-01 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з зазначеним позовом, та свої вимоги мотивує тим, що 24 січня 2019 року посадовими особами Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради було перевірено дотримання позивачем вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів і правил при будівництві ним сходин до горища власного будинку. За результатами перевірки 24 січня 2019 року було складено Акт №2, в якому зазначено, що позивачем «...ведуться будівельні роботи з реконструкції житлового будинку... без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що дає підстави вважати дані роботи самочинним будівництвом». Крім того, 24 січня 2019 року позивачу було видано припис №2, в якому зазначено, що дії позивача, вказані в Акті перевірки від 24 січня 2019 року №2, є порушенням Постанови КМУ №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», ст.34, ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст.25 Закону України «Про основи містобудування» та встановлено строк 2 місяці для усунення порушень містобудівного законодавства, вказані в п.1 розділу VI Акту перевірки від 24 січня 2019 року №2. Позивач вимоги припису відповідача від 24 січня 2019 року №2 не виконав, вважаючи його протиправним, а тому 15 травня 2019 року Постановою начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради у справі про адміністративне правопорушення №28 позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 5100,00грн. згідно ч.1 ст.18842 КУпАП за невиконання вимог припису від 24 січня 2019 року №2. Рішеннями Сумського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 року у справі №480/1957/19 припис від 24 січня 2019 року №2 та постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності від 15 травня 2019 року №28 за невиконання вимог припису визнані протиправними та скасовані. Провадження відносно позивача щодо порушення ним ч.1 ст.18842 КУпАП згідно з постановою №28 від 15 травня 2019 року закрито. Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 19 лютого 2020 року у справі №480/1957/19 рішення Сумського ОАС від 23 жовтня 2019 року залишено без змін. Таким чином, в результаті протиправних дій відповідача та його посадових осіб позивач був необґрунтовано зобов`язаний усунути порушення містобудівного законодавства, яких не вчиняв, та незаконно притягнутий до адміністративної відповідальності за правопорушення, яке також не вчиняв, що призвело до завдання йому моральної шкоди у вигляді немайнових втрат позивача, які полягають у наступному: 1. \~ \~ \~ \~Він був вимушений змінити звичайний уклад свого життя, оскільки припинив будівельні роботи у своєму будинку, чекаючи завершення розгляду справи про адміністративне правопорушення та судових процесів. 2. \~ \~ \~ \~Він морально переживав з приводу загрози втратити право власності на грошові кошти (5100,00 грн.), які для нього є значними, якщо постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності не буде скасована. 3. \~ \~ \~ \~Він був вимушений витратити значний час (більше року) для захисту своїх інтересів, а саме: для викладення своєї позиції при складенні протиправного припису, при розгляді справи про адміністративне правопорушення (два засідання), під час участі у судових засіданнях і докласти значних зусиль (звернутись за правовою допомогою) для відновлення попереднього стану в судовому порядку. 4. \~ \~ \~ \~Він весь час, поки йшов судовий розгляд (9 місяців), під час якого відбулось вісім судових засідань (чотири засідання в Сумському ОАС, три засідання в Другому ААС у м. Харкові, одне в Зарічному районному суді м. Суми), у яких позивач брав участь, відчував почуття несправедливості, розгубленості та покинутості, які, враховуючи вік потерпілого, досягли рівня страждань, оскільки протиправні дії щодо нього вчинили особи, які утримуються за рахунок його податків. 5. \~ \~ \~ \~Позивачу 14 жовтня 2019 року виповнилось 59 років. Відчуваючи протиправну поведінку на собі з боку відповідача, позивач більше року (з січня 2019 року по лютий 2020 року) перебував у стані стресу і на нервовому підґрунті, у нього загострились больові симптоми остеохондрозу. Після кожної розмови з працівниками відповідача, після кожного судового засідання у позивача підвищувався артеріальний тиск, який тримався підвищеним ще кілька днів. 6. \~ \~ \~ \~Приниження, які зазнавав позивач у зв`язку з протиправною поведінкою відповідача, також досягли рівня страждань, оскільки працівники відповідача перед засіданнями в приміщенні ДАБК під час розгляду справи про адміністративне правопорушення неодноразово казали позивачу: «Поки не розбереш усе, ми від тебе не відстанемо», що відбувалось в присутності доньки позивача. 7. \~ \~ \~ \~Після підтвердження судами протиправної поведінки відповідача щодо позивача, посадові особи відповідача за власної ініціативи не вибачились перед позивачем за свою поведінку. Це свідчить про те, що, приймаючи протиправні рішення, посадові особи відповідача не помилялись, а свідомо вмотивовано порушували закон і свідомо вчиняли протиправні дії, завдаючи позивачеві додаткові страждання, оскільки він є законослухняним громадянином і не безпідставно вважав, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування мають бути взірцем в питаннях виконання законів. Посилаючись на зазначені обставини, просить суд стягнути з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради на його користь моральну шкоду 140000 грн. 00 коп. Ухвалою Зарічного районного суду м. Суми від 03 серпня 2020 року відкрито провадження у справі, вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи та призначено судове засідання на 09 грудня 2020 року о 10 год. 00 хв. 09 грудня 2020 року від представника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що, заявляючи вимогу про стягнення з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради кошти в сумі 140\~000, 00 грн. на відшкодування моральної шкоди, позивач не навів міркувань, з яких він виходив при визначенні такого розміру шкоди, не надав доказів в підтвердження факту заподіяння моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. Сам лише факт порушення прав позивача не може слугувати виключною підставою для стягнення моральної шкоди, оскільки моральна шкода має бути обов`язково аргументована поза розумним сумнівом із зазначенням того, які конкретно дії (бездіяльність) спричинила моральні переживання та наскільки вони були інтенсивними, щоб сягнути рівня страждань. Посилаючись на вказані обставини, просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] в повному обсязі (а.с.44-45). 09 грудня 2020 року розгляд справи відкладено до 23 лютого 2021 року, 10 год. 00 хв. у зв`язку із зайнятістю судді Сидоренко А.П. у цивільній справі №591/4910/16-ц, провадження№2/591/276/20. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі, представник відповідача заперечував проти задоволення позовних вимог. Вислухавши думку осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного. Частина 3 ст. 12 ЦПК України встановлює обов`язок кожної сторони довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Також згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 цього Кодексу. У відповідності до ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 року у справі №480/1957/19 за адміністративним позовом [PERSON] до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради Довбня А.М. про визнання протиправним та скасування припису та скасування постанови про адміністративне правопорушення, вимоги позивача [PERSON] задоволено. Визнано протиправним та скасовано припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської\~\~міської ради від 24 січня 2019 року №2 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Визнано протиправною та скасовано постанову у справі про адміністративне правопорушення від 15 травня 2019 року №28 про накладення на [PERSON] штрафу в розмірі 5100 грн., винесену начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської\~\~міської ради. Провадження відносно [PERSON] щодо порушення ним ч.1\~ст. 188-42 КУпАП\~згідно з постановою №28 від 15 травня 2019 року - закрито.\~\~ Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 19 лютого 2020 року рішення Сумського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 року по справі №480/1957/19 залишено без змін. Вказаним рішенням суду встановлено, що на підставі звернення [PERSON] (вх. № 4230/29.01-13 від 17 грудня 2018 року) до Управління ДАБК СМР щодо необхідності перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства [PERSON] при виконанні будівельних робіт з реконструкції житлового будинку (будівництво сходин до горища) за адресою: [ADDRESS] було видано наказ № 2-ОД від 09 січня 2019 року та направлення для проведення позапланового заходу № 2 від 09 січня 2019 року. За результатами перевірки складено акт № 2 від 24 січня 2019 року, відповідно до розділу IV «Детальний опис виявленого порушення» було встановлено, що позивачем ведуться будівельні роботи з реконструкції житлового будинку за адресою: [ADDRESS] , шляхом влаштування сходин до горища з втручанням в несучі конструкції будинку без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що дає підстави вважати дані роботи самочинним будівництвом. 24 січня 2019 року Управлінням ДАБК Сумської міської ради складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, який видано [PERSON] з вимогою усунути порушення у строк до 24 березня 2019 року та повідомити про виконання припису. Цього ж дня посадовими особами Управління ДАБК Сумської міської ради винесено припис №2-1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт. Відповідно до наказу про проведення позапланового заходу від 24 квітня 2019 року № 87-О та направлення від 25 квітня 2019 року №54 з метою перевірки виконання вимог припису № 2 від 24 січня 2019 року\~посадовою особою відповідача було проведено позапланову перевірку у термін з 26 квітня 2019 року до 07 травня 2019 року, за результатами якої складено акт від 07 травня 2019 року №54, згідно з яким з виходом на місце 26 квітня 2019 року шляхом проведення візуального огляду об`єкта будівництва зі здійсненням фотофіксації встановлено, що вимоги припису позивачем не виконано, металева конструкція сходин не демонтована. В єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, що знаходяться у відкритому доступі на офіційному сайті Держархбудінспекції України за 2019 рік, відсутня інформація\~про реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва по [ADDRESS] . 07 травня 2019 року стосовно [PERSON] складено протокол у справі про адміністративне правопорушення, а 15 травня 2019 року винесена постанова у справі про адміністративне правопорушення від 15 травня 2019 року №28,\~якою його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1\~ст. 188-42 КУпАП, та застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн. Приймаючи рішення про скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської\~\~міської ради від 24 січня 2019 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1\~ст. 188-42 КУпАП, суд послався на те, що виконані позивачем роботи, а саме влаштування металевої драбини до горища не є втручанням в несучі конструкції будинку та не належить до самочинного будівництва, оскільки відповідно до п.6 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 року №406, не потребує таких документів зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, гаражів, а також свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, відкритих басейнів та басейнів із накриттям, погребів, входів до погребів, воріт, хвірток, приямків, терас, ґанків - щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків. Як вбачається з матеріалів фотофіксації зведена [PERSON] металева конструкція (сходи) не була розміщена на фундаменті, а трималася без втручання в несучі конструкції будинку за рахунок металевих опор, а не за рахунок анкерного кріплення і вказані сходи не мають постійного використання, оскільки застосовуються як можливість обслуговування горища та покрівлі. З огляду на наведене, судова колегія суду апеляційної інстанції погодилася з висновком суду першої інстанції, що оскаржуваний припис є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки він винесений за результатами акту перевірки, якою належно не встановлено порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, а тому і постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за невиконання ним вимог припису також є протиправною та підлягає скасуванню (а.с.29-32 т.ІІ, справа №480/1957/19). При вирішенні заявленого позову суд керується правовою позицію, викладеною в постанові Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі №532/1243/16-ц. Так, згідно зі\~статтею 56 Конституції України\~кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені статтями\~1166,\~1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені\~статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу. Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою\~статті 1176 ЦК України, а саме: у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт. За відсутності підстав для застосування частини першої\~статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (статті\~1173,\~1174\~цього\~Кодексу). У зв`язку з тим, що підставою для відшкодування шкоди є складення адміністративного протоколу і подальше адміністративне провадження, а тому до даних правовідносин підлягають застосуванню положення\~статті 1174 ЦК України. Згідно зі\~статтею 1174 ЦК України\~шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень,\~відшкодовується державою, Автономною\~Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи. Указане узгоджується з правовою позицією, висловленою Верховним Судом України 25 травня 2016 року у справі № 6-440цс16. Винесення припису про усунення\~порушень вимог\~законодавства у\~сфері містобудівної\~діяльності,\~будівельних норм,\~стандартів і\~правил,\~який визнано\~протиправним та\~скасовано судом, здійснення провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, яка в подальшому закрита судом, свідчить про незаконні дії посадових осіб, які ініціювали та здійснювали вказане провадження. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 10 жовтня 2019 року у справі № 569/1799/16-ц. Внаслідок протиправного рішення відповідача позивачу спричинено моральну шкоду, яка полягала в душевних переживаннях, порушенні звичайного способу життя та вимагала від нього додаткових зусиль для оскарження припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності. Згідно правової\~позиції,\~викладеної в\~постанові Верховного\~Суду від\~10\~квітня 2019\~року у\~справі №\~464/3789/17, слід враховувати, що порушення прав людини чи погане поводження із нею з боку суб`єктів владних повноважень завжди викликають негативні емоції. Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого. Вирішуючи питання про розмір компенсації моральної шкоди, суд враховує конкретні обставини справи, характер та об`єм заподіяних позивачу моральних страждань, ступінь їх доведеності. При визначенні розміру компенсації позивачу моральної шкоди суд виходить із загальних засад розумності, справедливості, пропорційності та враховує тривалість провадження у справі про визнання протиправним та скасування припису та скасування постанови про адміністративне правопорушення, необхідність зміни нормального життєвого стану та витрачання часу, коштів на відновлення прав, а тому вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 3000 грн. на відшкодування завданої моральної шкоди. На підставі\~ст. 141 ЦПК України, оскільки судовий збір за подачу позову не справлявся згідно п.13 ч.2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», з відповідача підлягають стягненню на користь держави судові витрати по сплаті судового збору пропорційно задоволеним вимогам (оскільки позов задоволено частково на 2,14 % від заявленої суми) у розмірі 29 грн. 96 коп. (2,14% від 1400 грн.).

Outcome: partial