Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-21 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою 24.01.2020 року, в якій просив суд розірвати шлюб, укладений між ним та [PERSON] зареєстрований 30.07.2016 року Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області , актовий запис №328. Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що 30.07.2016 року було зареєстровано шлюб між сторонами. Від шлюбу у них дітей не має. Спору матеріального характеру в них не має. Сторони припинили подружні стосунки та перестали вести спільне господарство, оскільки не зійшлися характерам, а глибокі непорозуміння не дають їм можливості для продовження шлюбних відносин. Він має намір утворити іншу сім`ю. Примирення між ними не можливе. Представник позивача Довбня О.В., який діє в інтересах [PERSON] в судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності, на розірванні шлюбу наполягає. Проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце проведення судового засідання, в судове засідання не з`явилась без повідомлення причин, відзив на позовну заяву не подала. Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної в п.п.66-69 рішення у справі «Смірнова проти України» від 08.11.2005 року, «…сторони\~зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти повагу до інших учасників процесу та суду, вживати заходів до всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи протягом розумного строку.\~Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на\~складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 Конвенції…». Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, а також враховуючи належне повідомлення відповідача, його неявку до суду без поважних причин, не подання відзиву суд постановив ухвалити по справі заочне рішення на підставі наявних доказів за відсутності заперечень з боку позивача проти заочного розгляду справи в загальному позовному провадженні, що відповідатиме п.1 ч.4 ст.274 ЦПК України. Заяв, клопотань від учасників справи не надходило. Інші процесуальні дії не вчинялись. Ухвалою суду від 28.02.2020 року прийнято до розгляду цивільну справу та призначено до судового в порядку спрощеного позовного провадження (суддя Чернова Н.В.). Згідно з розпорядженням керівника апарату суду №102 та протоколу від 21.04.2020 року передано справу судді Гриню Н.Г. Дослідивши\~ письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд дійшов наступних висновків. Так, 30 липня 2016 року між [PERSON] та [PERSON] укладено шлюб,\~зареєстрований Саксаганським районним у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, про що складено актовий запис №328, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с.8). Від шлюбу сторони дітей не мають. Судовим розглядом\~встановлено,\~щошлюбні стосунки між сторонами припинені, спільне господарство не ведуть, оскільки не зійшлись характерами. Як вказував позивач, він має намір утворити іншу сім`ю. Відповідно до ч.2 ст.104, ч.3 ст.105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до ст.110 СК України. Згідно з ч.2 ст.112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Відповідно до ч.2 ст.114, ч.3 ст.115 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється в день набрання чинності рішенням суду про його розірвання. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили. Аналізуючи викладене, приймаючи до уваги, що збереження шлюбу між подружжям на майбутнє неможливе, оскільки це суперечитиме інтересам позивача, відзив із викладенням заперечень проти розірвання шлюбу відповідач не надав, позивач наполягає на розірванні шлюбу, відповідач від явок до суду ухиляється, клопотань про надання сторонам строку не примирення в межах визначеного законом процесуального строку не заявляв, тому суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити: шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 30.07.2016 року Саксаганським районним ум місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №328. Згідно зі ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Враховуючи відсутність заяви відповідача про зміну або залишення прізвища суд вважає за необхідне залишити прізвище відповідача [PERSON] . З огляду на характер спору, відсутність вимог про компенсацію понесених позивачем витрат по сплаті судового збору, на підставі ст.141 ЦПК України суд вважає за доцільне покласти їх на рахунок позивача.

Outcome: approved