Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-19 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до Жашківської міської ради Черкаської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказав, що являється сином [PERSON] , яка постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . У 2007 році мати позивача переїхала проживати на територію Російської Федерації до його рідної сестри [PERSON] . З початком війни на сході у позивача із сестрою склалися неприязні стосунки і з 2016 року їхнє спілкування практично припинилося. У грудні 2020 року на адресу позивача від сестри надійшли документи, з яких він дізнався, що [INFO] його мати [PERSON] померла. З даним листом також було надіслано копію свідоцтва про смерть та нотаріально посвідчену заяву сестри про те, що вона не має наміру відкривати спадщину та не заперечує, щоб свідоцтво про спадщину отримав брат, тобто позивач у справі [PERSON] . Позивач не міг раніше подати заяву про прийняття спадщини, оскільки йому не було відомо про факт смерті його матері та були відсутні будь-які документи, що підтверджували її смерть. 19.08.2021р. позивач звернувся до приватного нотаріуса Уманського нотаріального округу Черкаської області Камуз Ю.В. із заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері, оскільки ним пропущено шестимісячний строк для подачі вказаної заяви. Позивач не мав можливості приїхати відразу після отримання документів по причині того, що в Україні було оголошено загальноукраїнський карантин, автобусне сполучення буле відсутнє. Щоб прийняти спадщину заявнику потрібно було проїхати близько 600 км в одну сторону. Крім того, він є пенсіонером, має супутні хвороби і часто хворіє, тому переживав за своє здоров?я. Як тільки у заявника з?явилася можливість і країна перейшла до зеленої зони, він приїхав у м. Жашків, щоб відкрити спадщину, яка складається з земельної ділянки (паю) площею 3,1787 га, кадастровий номер 7120986200:02:001:1294, яка розташована у с. Пугачівка Уманського району Черкаської області. Відповідно до змісту ст.1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Отже, причини, з яких позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, є поважними. На підставі викладеного позивач звернувся до суду з позовною заявою та просить встановити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . У судове засідання позивач [PERSON] не з`явився. При цьому його представник адвокат Швиденко М.Ю. подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги [PERSON] підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. У судове засідання представник відповідача - Жашківської міської ради Черкаської області - не з`явився, при цьому до суду направив заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги визнає повністю та не заперечує проти їх задоволення. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з тим, що сторонами по справі подано заяви про розгляд справи за їхньої відсутності, суд на підставі ч.3 ст.211 ЦПК України вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Частиною 3 статті 200 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. [PERSON] , [INFO] , являється сином [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] та в даний час є пенсіонером, що підтверджується копією пенсійного посвідчення (а.с.7, 8). [INFO] [PERSON] померла на території Російської Федерації, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.9). На підставі нотаріально посвідченої заяви №23В0502834 від 17.09.2020р., [PERSON] фактично в управління спадковим майном не вступила і не заперечує проти отримання свідоцтва про право на спадщину [PERSON] (а.с.10). З довідки-роз?яснення від 19.08.2021р. вбачається, що [PERSON] постійно не проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та не подав заяву про прийняття спадщини у строки встановлені ст.1270 ЦК України, пропустивши строк на прийняття спадщини, а тому йому було рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини (а.с.6). У пункті 24 постанови Пленум Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 13 березня 2020 року у справі №314/2550/17. Отже, у даному випадку, досліджуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, суд виходить з того, що поважною причиною, пов`язаною з об`єктивними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, є те, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини із за віддаленості відстані його постійного проживання від місця знаходження спадкового майна та встановлення карантинних обмежень щодо руху міжміського транспорту. Відповідно до ч.3 ст.1272 Цивільного кодексу України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно із ч.ч.1,5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Приймаючи до уваги визнання відповідачем позовних вимог, враховуючи поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини терміном два місяці. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved