Jurisdiction: civil
Date: 2019-11-13 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно до якого входить земельна ділянка площею 0,89 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Вістрянської сільської ради Монастириського району Тернопільської області, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія Р1 №642336. Позивач [PERSON] є спадкоємцем за законом першої черги, оскільки є сином спадкодавця [PERSON] . Позивач вказує, що пропустив шестимісячний строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, після смерті спадкодавця [PERSON] , у зв`язку з тим, що він на час смерті матері [PERSON] проживав в іншій області, тому через значну віддаленість не міг подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Крім того, у нього були відсутні кошти на оформлення спадщини. Також вказує, що він тривалий час перебував на сезонних роботах за межами кордону України. Позивач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи, проте подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує повністю. Відповідач [PERSON] в підготовче судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи. Від представника відповідача адвоката Андрусенка І.Я. надійшла заява, в якій останній просить розглядати справу без його участі та без участі [PERSON] , позов визнає. Згідно до ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Згідно ч. ч. 3, 4ст. 200 ЦПК Україниза результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. У відповідності до ч. 4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні підготовчого судового засідання відповідно до ч. 3\~ст.200 ЦПК України, в порядку, встановленому\~ст.206 ЦПК України. Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення, виходячи із наступного. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого Відділом запису актів цивільного стану громадян [PERSON] від 20.11.2017 року. Згідно довідки №19, виданої 03.01.2019 року виконавчим комітетом Задарівської сільської ради Монастириського району, [PERSON] яка померла [INFO] , до дня смерті була зареєстрована та проживала в будинку [ADDRESS] . На день смерті [PERSON] в будинку проживали та були зареєстровані: [PERSON] чоловік, 1953 р.н. та [PERSON] син, 1980 р.н. [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 07.10.2016 року Вістрянською сільською радою Монастириського району Тернопільської області. Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно до якого входить земельна ділянка площею 0,89 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території Вістрянської сільської ради Монастириського району Тернопільської області, згідно державного акту на право приватної власності на землю серія [NUMBER] №642336 від 25.08.2002 року. Позивач [PERSON] є спадкоємцем за законом першої черги. Так, згідно копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 23.07.2002 року, матір`ю [PERSON] є спадкодавець [PERSON] . Згідно ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Строк для прийняття спадщини встановлений ст.1270 ЦК України і він становить шість місяців. Відповідно до п. 24\~постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~\~статті 1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обгрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. Як вбачається із відповіді державного нотаріуса Монастириської державної нотаріальної контори Войташека В.І. №621/01-16 від 18 жовтня 2019 року, у встановлений законом строк позивач [PERSON] не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з чим нотаріус не може оформити свідоцтво про право на спадщину. Відповідно до відповіді державного нотаріуса Монастириської державної нотаріальної контори Войташека В.І. №664/01-16 від 01 листопада 2019 року, спадкова справа після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , не заводилась. Згідно ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (Постанова Верховного Суду у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17). Аналіз вищевказаних положень цивільного законодавства дає підстави для висновку, що порядок прийняття спадщини є жорстким та імперативним, пропуск строку тягне за собою втрату права на спадкування, а надання додаткового строку має розглядатися як виключний порядок поновлення прав того спадкоємця, який дійсно не мав можливості прийняти спадщину. Таким чином, тривала хвороба спадкоємців, велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. У встановлений законом строк позивач [PERSON] до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не звернувся. Причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини позивачем суд вважає поважними, а тому наявні підстави для визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . \~ \~ \~ \~

Outcome: approved