Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-04 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу. Позивач у судове засідання не з`явився, але адвокат Братінов Іван Петрович, який діє в його інтересах, надав до суду заяву з проханням справу розглянути без його участі в судовому засіданні, позовні вимоги підтримує в повному обсязі. В судове засідання відповідачка не з`явилася, була повідомлений неодноразово поштовими повідомленнями, які повертались з відмітками «за закінченням встановленого строку зберігання» та згідно розпорядження Кабінету Міністрів України від 07.11.2014 року №1085-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють або здійснюють не в повному обсязі свої повноваження», а також оголошенням на офіційному сайті Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.3 ст.128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК Україна, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасним існуванням умов, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України, відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ст.282 ЦПК України, за формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. Відповідно до ст.283 ЦПК України, відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню за слідуючими підставами. Сторони зареєстрували шлюб 21 вересня 1991 року у Відділі РАЦС Комунарського виконкому Луганської області, що підтверджується Свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] , виданого 21.09.1991 року Відділом РАЦС Комунарського виконкому Луганської області, актовий запис №966 (а.с. 12). Від шлюбу спільних дітей сторони не мають. Сторони домовились, що у 2017 році спочатку позивач переїде з окупованої території до своїх родичів у м. Білгород-Дністровський, а потім, коли позивач вирішить усі питання з проживанням, то і його дружина переїде до нього. Згідно довідки №0000350840 Управління соціальної політики Білгород-Дністровської міської ради Одеської області від 02.10.2017 року позивач взятий на облік як внутрішньо переміщена особа з м. Алчевськ, Луганської області за фактичним місцем перебування, а саме: [ADDRESS] . Після цього позивач [PERSON] оформив пенсію у місті Білгород-Дністровському, найшов нормальне житло і запропонував дружині переїхати до нього. Однак, вона почала тягнути час, а потім взагалі відмовилася виїжджати з тимчасово окупованої території. Позивач декілька разів їздив до своєї дружини, намагався умовити її, але це не дало ніяких результатів. На підстави вказаного між сторонами почалися сварки, які перерослі до повного припинення подружніх відносин, які сторони припинили на початок 2019 року. Таким чином, підставою для розірвання шлюбу стало те, що сторони зрозуміли, що у них різні погляди на життя, різні інтереси і запити, вони втратили любов та повагу, проживають окремо один від одного, подальше продовження спільного життя не можливе і збереження шлюбу суперечило б інтересам кожного з подружжя. Відповідач добровільно звернутися до реєстраційної служби на не окупованій території України з заявою про розірвання шлюбу не бажає, тому розірвання шлюбу можливе тільки через суд за місцем реєстрації позивача. Згідно до ст.111 Сімейного кодексу України, суд приймає заходи по примиренню подружжя, якщо це не протирічить моральним основам суспільства. Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Враховуючи, що у сторін сім`я розпалася, суд вважає, що надавати строк для примирення недоцільно. Суд приходить до висновку, що вимоги позивача обґрунтовані і доказані, а позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved