Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-31 00:00:00

Позивач [PERSON] звернувся до суду з позовною заявою до відповідача Білгород - Дністровської районної державної адміністрації Одеської області, про встановлення додаткового строку на вступ у спадщину за законом, просить суд визначити [PERSON] , [INFO] додатковий строк в три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Свої вимоги обґрунтовує тим, що [INFO] померла [PERSON] . За життя [PERSON] переоформила все своє майно на нього, у зв`язку з вищевказаними обставинами у нього були відсутні підстави для звернення до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері. Випадково йому стало відомо, що на його мати ще була оформлена земельна ділянка, однак про те, де ця земельна ділянка розташована та на підставі якого документа вона належала матері йому не було відомо. Звернувшись 29 травня 2018 року до приватного нотаріуса йому було роз`яснено, що він пропустив строк на вступ у спадщину та рекомендовано звернутися до суду. 07 червня 2018 року ним було підготовлено та надіслано до Білгород - Дністровської районної державної адміністрації Одеської області адвокатський запит № 2 та 25 червня 2018 року отримано відповідь за № 150 з якої вбачається, що [PERSON] належала земельна ділянка на підставі свідоцтва за заповітом від 12 липня 2002 року. Для того щоб прийняти спадщину після смерті матері йому необхідно визначити додатковий строк звернення до нотаріальної контори, тому він і вимушений звернутися з позовом до суду. Позивач в судовому засіданні позовну заяву підтримав та просив суд її задовольнити, про що надав заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити, розглядати справу за його відсутність. Відповідач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце слухання справи у відповідності до ч.1 п.2 ст. 131 ЦПК України повідомлялася належним чином, про причину неявки суду не сповістив. Відповідно до ухвали Білгород - Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 01 квітня 2019 року, суд перейшов до заочного розгляду справи, що відповідає положенням ст. ст. 280 - 281 ЦПК України. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд розглядає справу за відсутність сторін, належним чином повідомлених про день та час судового розгляду справи, за наявними матеріалами. Вивчивши матеріали справи, оглянувши заяву позивача, ретельно дослідивши докази по справі, судом установлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Матеріалами справи встановлено, що [INFO] року померла [PERSON] . /л.с. 6/ Позивач у своєму позові вказує, що він є єдиним спадкоємцем після смерті матері, відомості про прийняття спадщини іншими спадкоємцями відсутня. Задля повного та об`єктивного розгляду справи, 01.03.2019 року Білгород-Дністровським міськрайонним судом Одеської області був зроблений запит до нотаріальної контори та витребувано довідку про вчинення нотаріальних дій щодо наявності спадкової справи після смерті [PERSON] , померлої [INFO] . Згідно витягу із спадкового реєстру від 06.03.2019 року, інформація щодо відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] , померлої [INFO] - відсутня. Відповідно листа завідувача Білгород - Дністровської міської державної нотаріальної контори О.В. Саданова від 18 березня 2019 року № 304, спадкова справа до майна померлої [PERSON] не заводилась. Поважність пропуску строку позивач вказує як те, що не мала можливості подати заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини завчасно, оскільки за життя [PERSON] переоформила все своє майно на нього, у зв`язку з вищевказаними обставинами у нього були відсутні підстави для звернення до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті матері. Випадково йому стало відомо, що на його мати ще була оформлена земельна ділянка, однак про те, де ця земельна ділянка розташована та на підставі якого документа вона належала матері йому не було відомо. Звернувшись 29 травня 2018 року до приватного нотаріуса йому було роз`яснено, що він пропустив строк на вступ у спадщину та рекомендовано звернутися до суду. 07 червня 2018 року ним було підготовлено та надіслано до Білгород - Дністровської районної державної адміністрації Одеської області адвокатський запит № 2 та 25 червня 2018 року отримано відповідь за № 150 з якої вбачається, що [PERSON] належала земельна ділянка на підставі свідоцтва за заповітом від 12 липня 2002 року. Вважає всі вищевказані обставини поважними причинами несвоєчасного подання заяви про прийняття спадщини. Вказані ствердження позивача підтверджуються доказами наявними в матеріалах справи, а саме: запитом від 07.06.2018 року; відповіддю Білгород - Дністровської районної державної адміністрації від 14.06.2018 року № 150; листом приватного нотаріуса. /л.с. 7-11/ Згідно зі ст. 1272 ч.3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз`яснень, що містяться в п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи те, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність визначатися у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Згідно зі п. 6 ст. 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановленні його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах; закріпленні можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу. На підставі викладеного, суд вважає, що строк на звернення до нотаріальної контори позивачем пропущений з поважної причини, з об`єктивних обставин, тому його позовна заява є обґрунтованою і такою, що підлягає задоволенню.

Outcome: approved