Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-12 00:00:00

Позивач [PERSON] Волноваської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Курахівської міської ради звернувся до Марїнського районного суду Донецької області з позовом до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби. В обґрунтування позову зазначив, що постановою Мар'їнського районного суду Донецької області від 17 травня 2016 року, [PERSON] визнано винним в скоєнні правопорушення передбаченого ст. 85 ч. 4 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні [PERSON] закрито у зв'язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення. Однак, судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно [PERSON] питання щодо відшкодування ним шкоди, завданої рибному господарству України не вирішено. Враховуючи, що добровільно [PERSON] шкоду завдану незаконним виловом риби не відшкодовано, а Марїнська районна державна адміністрація Донецької області - Військово-цивільна адміністрація дотепер не звернулася до суду про стягнення зазначеної суми шкоди, що свідчить про її бездіяльність, неналежне виконання покладених повноважень, Волноваською місцевою прокуратурою прийнято рішення про спрямування до суду позовної заяви в інтересах міської ради. З зазначених підстав просить стягнути з відповідача на користь Курахівської міської ради шкоду, завдану внаслідок незаконного вилову рибу в сумі 10370 грн. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 1600 грн. В судове засідання представник позивача не зявився, надав заяву про розгляду справи в його відсутність, свої вимоги підтримав та просив задовольнити. Відповідач в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Представник третьої особи в судове засідання не зявився, надав заяву з проханням справу розглянути в його відсутність, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що оскільки від відповідача не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, як то передбачає\~ст. 169 ЦПК України, з причин, які б могли бути визнані судом поважними, у суду відсутні підстави для відкладення розгляду справи, а тому, суд зі згоди позивача вирішує справу на підставі наявних у справі доказів відповідно\~ст. 224-228 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав. Так, згідно копії постанови Мар'їнського районного суду Донецької області від 17 травня 2016 року, [PERSON] визнано винним в скоєнні правопорушення передбаченого ст. 85 ч. 4 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні [PERSON] закрито у зв'язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення. Згідно розрахунку матеріальної шкоди до протоколу № 003713, спричиненого громадянином [PERSON] незаконним виловом цінних видів риби, складає 10370 грн. Розрахунок зроблено на підставі Постанови Кабінету Міністрів України № 1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Факт незаконного лову риби громадянином [PERSON] підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №003713 від 03.02.2016, складеного державним інспектором Кужель Є.В., розрахунком матеріального розміру шкоди, завданої внаслідок незаконного рибного промислу, поясненнями самого правопорушника, викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення №003713 від 03.02.2016, описом вилучених у [PERSON] знарядь лову риби. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Згідно з ч.4, 5 ст.68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» - шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. При цьому, у пункті 3.15.1 Правил любительського і спортивного рибальства зазначено, що забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної і морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених дією Конституцією. Відповідно до вимог ст.15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Ці кошти направляються на охорону та відтворення об'єктів тваринного світу згідно з постановою Кабінету Міністрів України №1147 від 17.09.1996. Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про прокуратуру» прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави. Судовий збір за подання даного позову сплачено прокуратурою Донецької області. Тож, у розумінні ст. 2 Закону України «Про судовий збір» саме прокуратура Донецької області є платником судового збору, на користь якого мають бути повернуті судові витрати . За таких обставин, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

Outcome: approved