Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-12 00:00:00

Позивач [PERSON] 28 вересня 2016 року звернулася в Київський районний суд м. Полтави з позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири. Посилалася на те, що є власником квартири [ADDRESS] та проживає за вказаною адресою. Вказувала, до відповідач є власником квартири № 8 в зазначеному будинку, яка розташована поверхом вище. Посилалася на те, що її квартиру було затоплено, причиною залиття стало протікання внутрішньо квартирних мереж в квартирі [ADDRESS]. Посилаючись на те, що неодноразові звернення до відповідача з проханням полагодити сантехніку були проігноровані, просила суд стягнути з відповідача [PERSON] на ї користь матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири, в розмірі 7008 грн. В судовому засіданні позивач та представник позивача повністю підтримали подану до суду позовну заяву, посилаючись на викладені в ній обставини. Третя особа [PERSON] звернувся до суду з заявою, в якій прохав розглядати справу без його участі. Відповідач та представник відповідача в судове засідання неодноразово не зявилися, будучи повідомлені про час та місце розгляду. Клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи судом не можу бути прийняте до уваги, оскільки має місце повторна неявка представника [PERSON], аналогічне попереднє клопотання представника відповідача про відкладення розгляду було задоволено, судове засідання 21 грудня 2016 року не відбулося саме у звязку з неявкою представника відповідача в судове засідання, а про належне повідомлення особи про час та місце розгляду справи свідчить подана представником заява, в якій вона підтверджує ту обставину, що достовірно знає про дату та час судового розгляду. Суд, заслухавши пояснення осіб, що приймають участь в розгляді справи, дослідивши зібрані в справі докази, приходить до наступних висновків. Судом встановлено, що позивач [PERSON] відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 27 листопада 2008 року, виданого Управлінням житлово-комунального господарства, є власником квартири [ADDRESS]. Також встановлено, що 30 грудня 2015 року відбулося залиття водою кватири № 4 по провулку Шевченко, 5 в м. Полтаві, яка належить на праві власності позивачу, в результаті чого було пошкоджено стелі та стіни, мають місце сліди затікання на стелі та стінах, рижі плями по площі стелі, відшарування штукатурки, відклеєні шпалери. Встановлено, що причиною такого залиття стало пошкодження внутрішньо квартирних мереж в квартирі [ADDRESS]. Обставина залиття водою квартири № 4 саме з квартири № 8 підтверджується актом обстеження від 13 січня 2016 року, показаннями допитаного в судовому засіданні свідка, довідками КП «ЖЕО № 2» Полтавської міської ради. Натомість відповідач жодних доказів на спростування вказаної обставини до суду не надала. Згідно висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 48 від 16 червня 2016 року вартість ремонтно-будівельних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди), проведення яких необхідне для усунення пошкоджень внаслідок залиття в квартирі [ADDRESS] складає 6358 грн. Згідно зі до ст. 22 ЦК України особа має право на відшкодування витрат, які зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Відповідно до ст. 1166 ЦК України завдана майнова шкода підлягає відшкодуванню винною особою в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з нормами ст. ст. 10, 11 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає цивільні справи на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно зі ст. 319 ЦК України власність зобов'язує. Стаття 322 ЦК України встановлює обовязок власника утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Дослідженими в справі доказами встановлено, що саме відповідач [PERSON] відповідно до договору купівлі-продажу від 21 жовтня 2009 року станом на час затікання була власником квартири [ADDRESS], відчуження нею квартири відбулося в вересні 2016 року згідно з договором купівлі-продажу від 27 вересня 2016 року, який було укладено з третьою особою [PERSON] Тому суд приходить до висновку, що саме на відповідача [PERSON], як власника, покладено обовязок з відшкодування спричиненою позивачу матеріальної шкоди. На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що з відповідача [PERSON] на користь позивача [PERSON] на відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, підлягає стягненню 6358 грн. Окрім того, відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Суд приходить до висновку, що кошти, сплачені позивачем [PERSON] за проведення експертного дослідження, є витратами, які особа вимушена була зробити для відновлення свого порушеного права, тому сума коштів в розмірі 650 грн. підлягає врахуванню при визначення розміру завданого позивачу збитку та підлягає стягненню з відповідача. Також відповідно до норм ст. 88 ЦПК України з відповідача на корпить позивача підлягають стягненню понесені та документально підтверджені витрати зі сплати судового збору в розмірі 551,50 грн.

Outcome: approved