Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-09 00:00:00

Позивач 24.10.2019року звернувся до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що [INFO] помер її рідний брат [PERSON] , після смерті якого залишилось спадкове майно, а саме: Ѕ частка житлового будинку в [ADDRESS] ; Ѕ частка земельної ділянки площею 1,6807га, розташованої на території Гостинцівської сільської ради Мостиського району Львівської області, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; Ѕ частка вкладів з відсотками на рахунках у Мостиському відділенні «Ощадбанку». Стверджує, що у встановлений строк він не зміг звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що у цей період перебував за кордоном в Республіці Польща. Таким чином, вказані обставини ускладнювали йому належним чином оформити свої спадкові права та вчасно звернутися до нотаріуса. З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою судді від 25.10.2019року відкрито провадження у даній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. В підготовче засідання позивач не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути у його відсутності та зазначає, що позовні вимоги підтримує. Представник відповідача Гостинцівської сільської ради Мостиського району Львівської області у підготовче засідання не з`явився, а подав заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі та зазначає, що не заперечує проти позову. Представник третьої особи Мостиської державної нотаріальної контори, у підготовче засідання не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України у справі можливо ухвалити рішення про задоволення позову при проведенні підготовчого засідання. Обставини справи: [INFO] року відкрилась спадщина внаслідок смерті [PERSON] (брата позивача [PERSON] ). До складу даної спадщини входить право власності на Ѕ частку житлового будинку в [ADDRESS] ; Ѕ частку земельної ділянки площею 1,6807га, розташованої на території Гостинцівської сільської ради Мостиського району Львівської області, призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва; Ѕ частку вкладів з відповідними відсотками та нарахованою компенсацією, що знаходяться на збереженні у Мостиському відділенні «Ощадного банку». Як вбачається із матеріалів справи, за життя спадкодавець [PERSON] заповіту не складав, своїм майном не розпорядився. Спадкоємцем другої черги спадкування за законом є брат померлого [PERSON] (позивач у справі). Позивач бажає прийняти спадщину та отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, однак на час смерті брата [PERSON] проживав окремо від нього, а після його смерті у шестимісячний строк не звернувся вчасно в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №58175542 від 04.11.2019року вбачається, що спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] в нотаріальній конторі не заводилася, що свідчить про те, що із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останнього до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався. Тобто, інших спадкоємців після смерті [PERSON] , які б претендували на спадщину, крім позивача, немає. Вказані обставини сторонами не оспорюють ся та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами: копією свідоцтва про смерть спадкодавця [PERSON] ; копіями свідоцтв про право на спадщину за заповітом від 02.03.2010року; копією заповіту [PERSON] від 04.07.2008року; копією свідоцтва про смерть [PERSON] ; копією свідоцтва про право власності на житловий будинок від 03.12.2002року; копією Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯА №436049 від 27.06.2008року; копією свідоцтва про зміну імені позивача серії [NUMBER] від 06.01.2016року; інформаційними довідками зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину; заповіти/спадкові договори) щодо спадкодавця [PERSON] та іншими матеріалами справи. ЦК України встановлено, що: Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень позивача [PERSON] , останній у встановлений строк не звернувся вчасно до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] у зв`язку із тим, що у цей період він перебував за кордоном у Республіці Польща. Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивача [PERSON] щодо вчинення ним дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті брата [PERSON] . Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначення йому додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON] . Враховуючи думку позивача та виходячи з вимог ст.141 ЦПК України, суд вважає, що понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору залишити за ним.

Outcome: approved