Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-25 00:00:00

Позивач [PERSON] 19.02.2019 року звернулась до суду з позовом, та остаточно уточнивши позовні вимоги, мотивує їх тим, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 03.08.2011р. У відповідності до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 29.07.1954р. [PERSON] народилась [INFO] та мала дошлюбне прізвище [PERSON] . Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 11.06.1978р., 11.07.1978р. [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та взяла прізвище чоловіка - « [PERSON] ». [PERSON] народився [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 12.07.1978р. [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 10.12.2002р. Від шлюбу [PERSON] та [PERSON] народився [PERSON] , котрий помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 13.06.2011р. Померла [PERSON] мала рідного брата - [PERSON] [INFO] . Дана обставина підтверджується тим, що згідно свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 09.09.1957р. вбачається, що у відомостях про батьків батьком записаний [PERSON] , а матір`ю [PERSON] . У свідоцтві про народження померлої [PERSON] у відомостях про батьків записані ті ж самі особи. [INFO] народилася позивачка - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 27.05.1986р. У відомостях про батька записаний [PERSON] . 23.01.2010р. [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] . Таким чином [PERSON] є племінницею померлої [INFO] [PERSON] . [INFO] від шлюбу [PERSON] та [PERSON] народився [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 14.07.2010р. [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до витягу з рішення виконавчого комітету Сумської міської ради від 24.04.2007р. №187 було вирішено визнати наймачем житлових приміщень: [PERSON] - двокімнатної житловою площею 31,96 кв.м. квартири [ADDRESS] , яка має сім`ю у складі 2 осіб, за згодою членів сім`ї, замість попереднього наймача - її чоловіка [PERSON] , що помер [INFO] . У відповідності до ордеру на житлове приміщення №2047 від 23.11.1988р. громадянці [PERSON] було надано на сім`ю у складі трьох чоловік житлову площу 31,96 кв.м., до складу якої входить 2 кімнати за адресою: [ADDRESS] . Ордер було видано на підставі рішення виконкому Сумської міської ради народних депутатів №246 від 17.11.1988р. Згідно ордеру серед членів сім`ї були зазначені: [PERSON] (заявник), [PERSON] (чоловік), [PERSON] (син). У відповідності до по квартирної картки на квартиру [ADDRESS] , прописаними на даній житловій площі (31,96 кв.м.) залишаються лише [PERSON] (племінниця) з 03.08.2011р. та [PERSON] (син племінниці) з 03.08.2011р. Згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи від 15.03.2017 р. [PERSON] зареєстрована з 03.08.2011р. за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до довідки-характеристики квартири Сумського міського БТІ, що видана на квартиру [ADDRESS] , житлова площа становить 43,4 кв.м., загальна 61,0 кв.м., станом на 28.12.2012р. право власності на 35/100 частин зареєстровано на [PERSON] , а на 65/100 частин право власності не зареєстровано. Згідно листа Департаменту забезпечення ресурсних платежів СМР від 21.01.2019р. №С-220/06.01-21, 65/100 квартири [ADDRESS] , перебувають у комунальній власності територіальної громади м. Суми, право власності на вказану частину квартири не зареєстровано. Таким чином, 65/100 частин квартири [ADDRESS] , які складаються з 2 кімнат, що займала померла [PERSON] , не приватизовані. На даній житловій площі залишилися зареєстрованими позивачка [PERSON] та її син [PERSON] . Інші 35/100 частин були приватизовані та перебувають у власності [PERSON] - третьої особи у справі - на підставі договору дарування частки квартири від 15.08.2016р. у відповідності до якого [PERSON] подарувала 35/100 частин квартири [ADDRESS] [PERSON] . Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №66258292 від 19.08.2016р. проведена державна реєстрація 35/100 частин квартири [ADDRESS] на [PERSON] . Згідно технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] дана квартира складається з 3 кімнат. Житлова кімната №6 має площу 13,9 кв.м., житлова кімната 5 має площу 18,0 кв.м. В сумі площа даних кімнат становить 31,9 кв.м. тобто саме ці кімнати займає зараз [PERSON] . З метою реалізації своїх житлових прав та приватизації 65/100 частин квартири позивачка звернулася до Департаменту забезпечення ресурсних платежів СМР з заявою про визнання її наймачем квартири [ADDRESS] . Згідно листа Департаменту забезпечення ресурсних платежів СМР №С-4449/06.01-21 від 21.12.2018р. позивачці відмовлено у визнанні наймачем квартири після смерті її тітки [PERSON] з посиланням на те, що реєстрація [PERSON] відбулася в квартирі вже після смерті [PERSON] . Так, враховуючи таку відмову відповідача, [PERSON] вважає, що є всі обставини для звернення до суду з позовом щодо захисту її житлових прав. наймач [PERSON] була зареєстрована в спірній квартирі з 19.10.1978р. по 10.08.2011р., що підтверджується поквартирною карткою. [PERSON] померла [INFO] [PERSON] (племінниця наймача [PERSON] ) була зареєстрована в спірній квартирі [INFO] . У відповідності до ст. 65 ЖК УРСР зареєструватися в житловому приміщенні наймача можливо лише за згодою наймача та членів його сім`ї. У зв`язку з тим, що [INFO] помер чоловік наймачки - [PERSON] , а [INFO] помер син наймачки - [PERSON] , вона залишилася в займаному житловому приміщенні сама, більше родичів, окрім брата [PERSON] та його доньки - позивачки [PERSON] , у неї не залишилося. Таким чином, для реєстрації нового члена сім`ї, а саме [PERSON] повинна була бути надана лише згода одної наймачки - [PERSON] . Поясненням того, що позивачка була зареєстрована 03.08.2011р., тобто пізніше, ніж [INFO] померла наймачка [PERSON] є наступним. За життя [PERSON] була здоровою та працездатною людиною, майже до останнього дня свого життя працювала. [INFO] помирає її син [PERSON] . Сама наймачка [PERSON] помирає [INFO] , тобто через місяць. Після смерті сина, наймачка залишилась сама та переживала стрес у зв`язку зі смертю сина, а згодом впала у депресію. Родичів у наймачки більше не залишалося, а позивачка є рідною племінницею щодо [PERSON] , постійно з нею підтримувала спілкування та допомагала їй по господарству. [PERSON] після смерті сина ще декілька днів трималася та ходила на роботу, а потім вирішила взяти відпустку та постійно перебувала вдома, відчувала депресію, перестала проявляти інтерес до свого життя, та позивачка переїхала до неї, щоб доглядати її та допомагати по господарству, оскільки вона перебувала у важкому емоційному стані. Вони стали проживати разом, як члени сім`ї, та згодом [PERSON] надала свою згоду, що б вони разом направилися до паспортиста ЖЕКу, підписати та подати усі необхідні документи для реєстрації [PERSON] в квартирі [PERSON] . Усі документи для реєстрації [PERSON] були подані, коли [PERSON] була жива та надала свою письмову згоду для реєстрації [PERSON] . Сам порядок реєстрації та зняття реєстрації провадиться не за один день, через що й виникла ситуація, коли документи на реєстрацію були подані, коли [PERSON] була ще жива, [INFO] вона помирає, а 03.08.2011р. [PERSON] отримує паспорт з пропискою, датованою 03.08.2011р. Враховуючи те, що позивачка є членом сім`ї наймача, проживала разом з нею, вселилася в квартиру зі згоди наймача, що додатково підтверджується поквартирною карточкою, в котрій зазначено, що позивачка зареєстрована як: «племінниця член сім`ї», в розумінні ст.106 ЖК УРСР вона має право на визнання її наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення, а смерть [PERSON] не припиняє дію договору найму, оскільки він підлягає продовженню з позивачкою в розумінні ст.106 ЖК УРСР. Ухвалою суду від 22.02.2019 року відкрито спрощене позовне провадження, призначено судове засідання на 03.05.2019 року. Судове засідання 03.05.2019 року було відкладено у зв`язку із задоволенням клопотання позивача про заміну неналежного відповідача на 01.07.2019 р. 24.05.2019 р. надійшов відзив від Департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради, в якому відповідач вважає позовні вимоги необґрунтованими та просить відмовити в їх задоволенні (а.с.99-100). Судове засідання 01.07.2019 р. було відкладено за клопотанням представника позивача на 18.09.2019 року. 18.09.2019 року судове засідання було відкладено для виклику свідків на 27.12.2019 року. 27.12.2019 року судове засідання було відкладено для виклику свідка за клопотанням представника третьої особи на 25.02.2020 р. Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні 25.02.2020 р. уточнені позовні вимоги підтримали повністю, просили задовольнити. Пояснили, що вважають, що наявні всі підстави для задоволення позову, оскільки [PERSON] була зареєстрована в спірній квартирі за згодою попереднього наймача - [PERSON] , як член її сім`ї, до самої смерті проживала разом з померлою та вела з нею спільне господарство. Отже, у неї виникло право бути наймачем вказаної квартири. Представник відповідачів [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала, вважала, що оскільки колишній наймач квартири [PERSON] померла на декілька днів раніше дати реєстрації позивача в цій квартирі, то не можна вважати позивача наймачем. Крім того, не підтверджено, що позивачка була членом сім`ї померлої та вела з нею спільне господарство і проживала разом з нею за цією адресою. Зазначила також, що позивачка зареєстрована в квартирі № 6 Б, а ордер видавався [PERSON] на вселення в квартиру [ADDRESS] . Представники третьої особи в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечували, вважали їх необґрунтованими. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 03.08.2011р. (а.с.13). У відповідності до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 29.07.1954р. [PERSON] народилась [INFO] та мала дошлюбне прізвище [PERSON] (а.с.14). Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 11.06.1978р., 11.07.1978р. [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та взяла прізвище чоловіка - « [PERSON] » (а.с.15). [PERSON] народився [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 12.07.1978р. (а.с.16). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 10.12.2002 р. (а.с.17). Від шлюбу [PERSON] та [PERSON] народився [PERSON] , котрий помер [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 13.06.2011р. (а.с.18). Померла [PERSON] мала рідного брата - [PERSON] [INFO] . Дана обставина підтверджується тим, що згідно свідоцтва про народження [PERSON] серії [NUMBER] від 09.09.1957р. вбачається, що у відомостях про батьків батьком записаний [PERSON] , а матір`ю [PERSON] . У свідоцтві про народження померлої [PERSON] у відомостях про батьків записані ті ж самі особи (а.с.19-20). [INFO] народилася позивачка - [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 27.05.1986р. У відомостях про батька записаний [PERSON] . 23.01.2010р. [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] (а.с.21). Таким чином [PERSON] є племінницею померлої [INFO] [PERSON] . [INFO] від шлюбу [PERSON] та [PERSON] народився [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 14.07.2010 р. (а.с.22). [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до витягу з рішення виконавчого комітету Сумської міської ради від 24.04.2007р. №187 було вирішено визнати наймачем житлових приміщень: [PERSON] - двокімнатної житловою площею 31,96 кв.м. квартири [ADDRESS] , яка має сім`ю у складі 2 осіб, за згодою членів сім`ї, замість попереднього наймача - її чоловіка [PERSON] , що помер [INFO] (а.с.23). У відповідності до ордеру на житлове приміщення №2047 від 23.11.1988р. громадянці [PERSON] було надано на сім`ю у складі трьох чоловік житлову площу 31,96 кв.м., до складу якої входить 2 кімнати за адресою: [ADDRESS] . Ордер було видано на підставі рішення виконкому Сумської міської ради народних депутатів №246 від 17.11.1988 р. (а.с.24). Згідно ордеру серед членів сім`ї були зазначені: [PERSON] (заявник), [PERSON] (чоловік), [PERSON] (син). У відповідності до поквартирної картки на квартиру [ADDRESS] , прописаними на даній житловій площі (31,96 кв.м.) залишаються лише [PERSON] (племінниця) з 03.08.2011р. та [PERSON] (син племінниці) з 03.08.2011 р. (а.с.25). Згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи від 15.03.2017 р. [PERSON] зареєстрована з 03.08.2011р. за адресою: [ADDRESS] . (а.с.26). У відповідності до довідки-характеристики квартири Сумського міського БТІ, що видана на квартиру [ADDRESS] , житлова площа становить 43,4 кв.м., загальна 61,0 кв.м., станом на 28.12.2012р. право власності на 35/100 частин зареєстровано на [PERSON] , а на 65/100 частин право власності не зареєстровано (а.с.27). Згідно листа Департаменту забезпечення ресурсних платежів СМР від 21.01.2019р. №С-220/06.01-21, 65/100 квартири [ADDRESS] , перебувають у комунальній власності територіальної громади м. Суми, право власності на вказану частину квартири не зареєстровано (а.с.28). Таким чином, 65/100 частин квартири [ADDRESS] , які складаються з 2 кімнат, що займала померла [PERSON] , не приватизовані. На даній житловій площі залишилися зареєстрованими позивачка [PERSON] та її син [PERSON] . Інші 35/100 частин були приватизовані та перебувають у власності [PERSON] - третьої особи у справі - на підставі договору дарування частки квартири від 15.08.2016р. у відповідності до якого [PERSON] подарувала 35/100 частин квартири [ADDRESS] [PERSON] . Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №66258292 від 19.08.2016р. проведена державна реєстрація 35/100 частин квартири [ADDRESS] на [PERSON] (а.с.29-31). Згідно технічного паспорту на квартиру [ADDRESS] дана квартира складається з 3 кімнат. Житлова кімната №6 має площу 13,9 кв.м., житлова кімната 5 має площу 18,0 кв.м. В сумі площа даних кімнат становить 31,9 кв.м. тобто саме ці кімнати займає зараз [PERSON] (а.с.32-33). З метою реалізації своїх житлових прав та приватизації 65/100 частин квартири позивачка звернулася до Департаменту забезпечення ресурсних платежів СМР з заявою про визнання її наймачем квартири [ADDRESS] (а.с.34). Згідно листа Департаменту забезпечення ресурсних платежів СМР №С-4449/06.01-21 від 21.12.2018 р. позивачці відмовлено у визнанні наймачем квартири після смерті її тітки [PERSON] з посиланням на те, що реєстрація [PERSON] відбулася в квартирі вже після смерті [PERSON] (а.с.35). Згідно з рішенням Ковпаківського районного суду м. Суми від 11.03.2019 року, яке набрало законної сили, встановлено, що [PERSON] не є ані співвласником ані наймачем квартири за адресою: [ADDRESS] (а.с.108). В судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] пояснили, що після смерті сина [PERSON] в 2011 році остання була в стані депресії, тому позивача разом з чоловіком і дитиною переїхали до неї, щоб підтримати. Сама [PERSON] після смерті сина прожила близько одного місяці і померла. Перед своєю смертю [PERSON] , яка була наймачем квартири [ADDRESS] , надала свою згоду на реєстрацію в квартирі своєї племінниці - позивача [PERSON] , вони разом з позивачкою пішли в ЖЕК, подали документи на реєстрацію, проте, [PERSON] померла, і дата реєстрації [PERSON] в квартирі зазначена вже після її смерті. Свідок [PERSON] пояснила суду, що вона є колишнім власником 35/100 часток квартири [ADDRESS] , і свою частку в 2016 році подарувала третій особі у справі [PERSON] . А власником вона стала на підставі рішення суду в листопаді 2011 року. З позивачкою [PERSON] познайомилася лише восени 2011 року. На протязі 2011 року приблизно 5 разів приходила в спірну квартиру. Правовідносини, що склалися між сторонами, регулюються нормами Конституції України, Житлового кодексу УРСР. Відповідно до ст. 47 Конституції України кожен громадянин має право на житло, в зв?язку з чим ніхто не може бути примусово позбавлений житла, інакше як на підставі закону за рішенням суду. До того ж, держава має створювати умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, взяти його в оренду або придбати у власність. Згідно зі статтею 55 Конституції України права та свободи людини і громадянина захищаються судом. Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Згідно зі статтею 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, якою одним із способів їх захисту визначено визнання права. Згідно із ст.61 ЖК Української РСР договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер. Згідно із ст.65 ЖК Української РСР наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім`ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей зазначеної згоди не потрібно. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням. Відповідно до ст.106 ЖК УРСР повнолітній член сім`ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача. Таке ж право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення належить будь-якому членові сім`ї наймача. У разі відмови наймодавця у визнанні члена сім`ї наймачем за договором найму спір може бути вирішено в судовому порядку. Таким чином, суд встановив, що наймач [PERSON] була зареєстрована в спірній квартирі з 19.10.1978р. по 10.08.2011р., що підтверджується копією поквартирної картки, та померла [INFO] [PERSON] - племінниця наймача [PERSON] зареєстрована в спірній квартирі з 03.08.2011р. по теперішній час. У відповідності до ст.65 ЖК УРСР зареєструватися в житловому приміщенні наймача можливо лише за згодою наймача та членів його сім`ї. У зв`язку з тим, що [INFO] помер чоловік наймачки - [PERSON] , а [INFO] помер син наймачки - [PERSON] , вона залишилася в займаному житловому приміщенні сама, отже, для реєстрації в квартирі позивачки необхідна була лише згода [PERSON] . Встановлено, що [PERSON] перед своєю смертю надала згоду на реєстрацію в квартирі позивача [PERSON] . Ця обставина підтверджується показами свідків та письмовими доказами, наведеними вище. Судом з`ясовано також, що датою реєстрації позивача в спірній квартирі є 03.08.2011р., тобто пізніше, ніж [INFO] померла наймачка [PERSON] , оскільки згідно з ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» (в редакції від 01.01.2011р.), зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть. Згідно п. 3.1 наказу МВС №495 від 12.10.2010р. «Про затвердження Інструкції з організації роботи адресно-довідкових бюро в системі Міністерства внутрішніх справ України» територіальні підрозділи ДДГІРФО направляють до АДБ талони із супровідним листом, зразок якого наведений у додатку 4, не пізніше ніж у п`ятиденний строк і не рідше двох разів на тиждень. Супровідні листи того самого дня реєструються у Книзі обліку надходження талонів реєстрації/зняття з реєстрації місця проживання (додаток 5) для кожного територіального підрозділу окремо. Термін зберігання супровідних листів - один рік. Згідно вищезазначених норм, зняття особи з реєстрації провадиться на протязі 7 робочих днів. Талон зняття з реєстрації направляється на протязі не пізніше 5 робочих днів. На даний момент позивач позбавлений можливості отримати та надати суду докази щодо дати подання заяви про зняття з реєстрації [PERSON] та її реєстрації за адресою: [ADDRESS] , оскільки ці документи знищені, вони зберігаються лише 3 роки. Так, згідно листа Управління «ЦНАП у м. Суми» від 23.03.2017 р. №14.001-18/92, територіальними підрозділами державної міграційної служби України передані до Управління «ЦНАП у м. Суми» картотеки реєстрації фізичних осіб. Заяви про реєстрацію/зняття з реєстрації місця проживання передані не були, оскільки їх строк зберігання становить 3 роки згідно постанови КМУ від 02.03.2016р. №207 «Про затвердження Правил реєстрації місця проживання та Порядку передачі органам реєстрації інформації до Єдиного державного демографічного реєстру». Той факт, що заява про зняття з реєстрації та про реєстрацію за новим місцем проживання була подана до дня смерті [PERSON] , і що вони разом з наймачем [PERSON] подали заяву про реєстрацію місця проживання, підтверджується показами свідка [PERSON] , який був присутній при цьому. Згідно з ст.64 ЖК Української РСР члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї. Встановлено, що за місяць до смерті наймача [PERSON] позивачка разом з чоловіком та дитиною вселилася в спірну квартиру та постійно проживала зі своєю тіткою [PERSON] до дня її смерті, та залишилася проживати і надалі. Згідно норми ст.106 ЖК УРСР право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення право вимагати визнання наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення належить будь-якому членові сім`ї наймача. Враховуючи те, що позивачка є членом сім`ї наймача, проживала разом з нею, вселилася в квартиру зі згоди наймача, що додатково підтверджується поквартирною карточкою, в якій зазначено, що [PERSON] зареєстрована як племінниця - член сім`ї, в розумінні ст.106 ЖК УРСР позивач має право на визнання її наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення, а смерть [PERSON] не припиняє дію договору найму, оскільки він підлягає подовженню з позивачкою в розумінні ст.106 ЖК УРСР. Суд не може взяти до уваги доводи представника відповідача та представника третьої особи про те, що за життя наймача [PERSON] позивач не встигла зареєструватися у спірній квартирі, оскільки вона виконала всі дії щодо своєї реєстрації ще за життя наймача, за її згодою, але отримала документ, що підтверджує її реєстрацію, лише 03.08.2011 року, проте, це, на думку суду, не може бути підставою для позбавлення позивача її законного права. Крім того, не заслуговують на увагу, на думку суду, і доводи відповідача та представника третьої особи про те, що ордер був виданий на квартиру № 6, а місцем реєстрації позивача є квартира № 6 Б . При цьому суд виходить з того, що [PERSON] була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . У відповідності до витягу з рішення виконавчого комітету Сумської міської ради від 24.04.2007р. №187 було вирішено визнати наймачем житлових приміщень: [PERSON] - двокімнатної житловою площею 31,96 кв.м. квартири [ADDRESS] , яка має сім`ю у складі 2 осіб, за згодою членів сім`ї, замість попереднього наймача - її чоловіка [PERSON] , що помер [INFO] . Сама позивач також зареєстрована за вказаною адресою. Отже, суд не вбачає невідповідності щодо номеру квартири, оскільки це жодним чином не впливає на право позивача та підстави позову. Виходячи з викладеного, право позивача порушене та підлягає захисту, тому позов підлягає повному задоволенню.

Outcome: approved