Jurisdiction: civil
Date: 2015-03-09 00:00:00

Позивач [PERSON] 01.12.14 року звернувся до Апостолівського районного суду Дніпропетровської області з позовом до відповідача [PERSON], про повернення авансового платежу та обґрунтовував свої вимоги тим, що 20.06.13 року вони з відповідачем домовились про намір купити будинок який належить на праві власності відповідачці, розташований [ADDRESS] за 15 500 доларів США. Цю суму він повинен був сплатити на протязі 3 років, а після сплати всієї суми оформити документи у нотаріуса. На виконання домовленості він передав відповідачці 1500 доларів США., після чого він вселився у вказаний будинок зі згоди відповідачки.31.08.13 року він передав 3500 доларів США. Проте з фінансовою нестабільністю сума сплати стала неспроможною для нього, тому він виселився з будинку і просив відповідачку повернути йому 5 000 доларів США, однак відповідач повернула йому лише 4000 доларів США та 500 грн. в якості вартості помпи для полива городу яку він замінив. Тому просив стягнути з відповідачки сплачений ним аванс 15771,40 грн., що еквівалентно 1000 доларів США (а.с.2-4). Заявою від 10.03.15 року уточнив позовні вимоги та просив стягнути з відповідачки 26358,71 грн., оскільки на день платежу збільшилась вартість долару та еквівалентною 1000 доларів США є сума 26358 грн. Відповідач [PERSON] позов не визнала, та в судовому засіданні 08.01.15 року пред'явила зустрічний позов до [PERSON], третя особа [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди. Позов обґрунтовувала тим, що [PERSON] з 20.06.13 до 16.10.14 року проживав у її будинку, тобто це прихована оренда, орендна плата за такий же будинок в тому ж населеному пункті складає від 500 грн. на місяць, тобто загальна сума оренди за 16 місяців складає 8000 грн.; позивач користувався земельною ділянкою, яку не обробив за що їй слід сплатити 350 грн.; збирав урожай з саду два сезони, в середньому урожай становив на 1500 грн., тобто за два сезони вона могла отримати урожаю на 3000 грн.; повернення грошей змусило її брати позику під відсотки, що складає 3170,80 грн.; без її відому [PERSON] опломбував газову трубу та на відновлення газопостачання їй потрібно сплатити 2546,45 грн.; після виселення залишився борг за газопостачання 9,13 грн.; [PERSON] зрізав антену, яка стояла на трубі, вартість такої ж труби 1260 грн.; відповідач розбив лист шиферу, вартість якого складає 169 грн.; вивіз сервант, відро з цвяхами, інструментами, вирізав проходи в огорожі, ці збитки складають 500 грн.; випалив 1,5 м3 дров, що коштують 675 грн.; викорчував 4 кущі зрілого винограду, що коштують 100 грн., вирубав дерево сливи 35 грн.; пробив дірку в несучій стіні, для усунення чого потрібно 200 грн.; повибивав шибки в дверях, на усунення чого їй потрібно 150 грн., між вікном та стіною пробив діру, на заміну вікна їй потрібно 1206 грн.. Таким чином загальна сума матеріальної заборгованості складає 21371,38 грн.. Крім того, [PERSON] повинен сплатити їй неустойку 7372,11 грн. згідно ст.ст. 549, 550 ЦК України, оскільки відмовився від укладення договору купівлі-продажу. Крім того вона втратила іншого покупця, який мав намір придбати будинок, [PERSON] перешкоджає їй продажу будинку, зриває об'яви, розпускає чутки, що вона непорядна людина, чим ганьбить її честь та гідність, тому просила стягнути на її користь також моральну шкоду. В судовому засіданні позивач [PERSON], його представник [PERSON] просили первісний позов задовольнити повністю, в задоволенні зустрічного просили відмовити. [PERSON] пояснив, що дійсно проживав в будинку [PERSON], проте договору оренди вони не укладали, була домовленість, що вони проживатимуть безоплатно; урожаю з саду не було, опломбування труби газової відбулось не по його заяві, а у зв'язку з порушенням правил користування газовими приладами, боргу за газопостачання не було, трубу під антеною зрізав, проте її вартість завищена, вивіз сервант відповідачки оскільки завіз свій кращий, дрова дійсно були проте скільки точно не відомо, позивач [PERSON] дозволила використати, він не згоден з ціною винограду, сливу не спилював, не згоден з вартістю відновлювальних робіт, ті пошкодження які він робив може полагодити сам. В судовому засіданні відповідач [PERSON] проти первісного позову заперечувала, пояснивши, що дійсно домовились про купівлю-продавж будинку, дійсно вона отримувала від позивача 1500 доларів США, та згодом 3500 доларів США, проте згідно розписки вони домовились, що у випадку не укладення договору, перший внесок (1500 доларів США) повертатись не буде при цьому у випадку відсутності інших пошкоджень в будинку. Проте позивач безпідставно вимагає повернення 1000 доларів США та крім того не відшкодувавши їй нанесений матеріальний збиток. При визначенні розміру майнової шкоди вона виходила з ринкових ці та обирала найнижчі ринкові ціни, вказані у зустрічній позовній заяві пошкодження відображені на фото таблиці. Їй завдано моральних страждань протиправною поведінкою відповідача, тому просила в задоволенні первісного позову відмовити, зустрічний позов задовольнити у повному обсязі. Суд, вислухавши учасників процесу приходить до висновку, що первісний позов слід задовольнити, в задоволенні зустрічного позову слід відмовити з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що 20.06.13 року відповідач [PERSON] отримала від [PERSON] 1500 доларів США, яку сторони назвали як перший внесок за будинок, та 31.08.13 року відповідач [PERSON] отримала від [PERSON] 3500 доларів США, яку сторони назвали як другу частину внеску, що підтверджується розписками та не заперечується сторонами (а.с. 21-22). Суд вважає, що отримані відповідачкою [PERSON] 20.06.13 та 31.08.13 року були авансовим платежем, а не завдаток, з наступних підстав. Відповідно до вимог ч.1, ст. 570 ЦК України, завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов'язання і на забезпечення його виконання. Згідно з ч. 2 ст. 570 ЦК України, якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є задатком, вона вважається авансом. Таким чином, внесення завдатку як способу виконання зобов'язання може мати місце лише у випадку наявності зобов'язання, яке б мало випливати із договору купівлі-продажу житлового будинку. А такий договір між сторонами не укладався. 16.10.14 року позивач [PERSON] отримав від відповідача 4000 доларів США за внесок сплачений на її користь за будинок по [ADDRESS] (а.с.23). Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Тому недотримані грошові кошти 1000 доларів США підлягають стягненню на підставі ст.. 570, 1212 ЦК України на користь позивача [PERSON] Згідно ст.. 533 ЦК України, грошове зобов'язання має бути виконане у гривнях. Якщо у зобов'язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом. Станом на 10.03.15 року офіційний курс долара США становить 2289, 7045 грн. за 100 доларів США. Тому позов [PERSON] слід задовольнити, з відповідачки [PERSON] слід стягнути на користь позивача 22 897, 04 грн. а також витрати по сплаті судового збору. Позовні вимоги по зустрічному позову [PERSON] до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди не підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з частиною другою статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно ст.. 22 ЦК України передбачено відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, так, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Згідно ст.. 759 ЦК України, за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов'язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк. Згідно ст.. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана надати суду докази на підтвердження своїх вимог та заперечень. В судовому засіданні встановлено, що позивач по зустрічному позову [PERSON] є власником житлового будинку по [ADDRESS]. З 20.06.13 року до 16.10.14 року відповідач по зустрічному позову [PERSON] проживав у вказаному будинку, вселившись за згодою позивачки, що сторони не заперечували у судовому засіданні. Однак, відповідач по зустрічному позову [PERSON] заперечував, що при вселенні укладався договір оренди, встановлювались його істотні умови, сама позивач по зустрічному позову [PERSON] не заперечує, що під час вселення договір оренди не укладався, позовних вимог про визнання договору оренди укладеним не пред'являла, а тому відсутні підстави для стягнення орендної плати за користування житлом. Позивач по зустрічному позову [PERSON] не надала доказів, що вона отримувала доходи від врожаю з саду у попередні роки та розмір отриманого врожаю позивачем [PERSON], тобто неможливо встановити чи зазнала вона збитків від врожаю саду. Також позивач не надала доказів, що опломбування газової труби відбулось з вини позивача [PERSON]. У судовому засіданні відповідач по зустрічному позову [PERSON] не погодився з розміром грошей необхідних на відновлення антени, усунення діри в хліву, відновлення шибок, полагодження діри над вікном, не визнав, що викорчовував кущі винограду позивачки. Надані позивачкою [PERSON] відомості про вартість шиферу (а.с.31), пластикового вікна (а.с.32), вартість дров (а.с.33), труби (а.с.34),винограду (а.с.35) є недостатніми для підтвердження вартості вказаних речей оскільки доказів недостатньо щоб встановити, що ці ціни є середньо-ринковими. Сторони в судовому засіданні відмовились від проведення експертизи. Враховуючи, що сторони не досягли вартості виконання вказаних робіт та матеріалів, відповідач [PERSON] пропонував самостійно полагодити вказані пошкодження на що позивач [PERSON] не погодилась, суд приходить до висновку, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову слід відмовити за недоведеністю позовних вимог. Оскільки в судовому засіданні не знайшов факт заподіяння відповідачем по зустрічному позову матеріальної шкоди, факту пошкодження майна, відсутні підстави і для стягнення моральної шкоди. Тому у задоволенні зустрічного позову [PERSON] слід відмовити у повному обсязі, у зв'язку з чим не підлягають стягненню і судові витрати.

Outcome: partial