Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-09 00:00:00

Позивач 17.10.2018 року звернулася до суду з вищезазначеним позовом, посилаючись на наступні обставини. Вона є власником однокімнатної квартири [ADDRESS]. Для проведення ремонтних робіт у цій квартирі вона, на усних домовленостях, найняла відповідача. 25.04.2018 року вона заплатила відповідачу 6000 грн. для проведення робіт зі шпаклювання у кімнаті. 3500 грн. з цієї суми призначалися на оплату робіт самому відповідачу та 2500 грн. на будівельні матеріали. Гроші були перераховані з її банківської картки на картку дружини відповідача [PERSON] 30.06.2018 року ремонт у вказаній квартирі було закінчено та здійснена остаточна оплата відповідачу послуг з ремонту та будівельних матеріалів. Однак вже 30.06.2018 року на стелі кімнати була тонка тріщина, згодом зявилася ще одна тріщина, а 26.07.2018 року в кімнаті обвалилася частина стелі. Вона повідомила відповідача про це та отримала відповідь, що його провини немає, стеля обвалилася через погану якість будівельних матеріалів, тому відновлюваний ремонт стелі вона повинна провести за свої кошти. 25.08.2018 року вона запропонувала [PERSON] повернути їй кошти, витрачені на роботу та будівельні матеріали, на що отримала відмову. Вважає твердження відповідача про те, що немає його провити у обваленні стелі необґрунтованим, оскільки він самостійно визначав, які будівельні матеріали необхідні, у якій кількості, обирав виробника, купував будівельні матеріали та самостійно проводив ремонтні роботи. Таким чином, зазначеними діями відповідача їй завдано матеріальну шкоду у розмірі 4703 грн., до складу якої входять наступні витрати. Так, за її розрахунками на оплату робіт було витрачено 1172 грн. та на оплату будівельних матеріалів для шпаклювання стіни 837 грн. Для фарбування стіни була використана фарба «снежка екстра фасад 14 кг» вартістю 870 грн., роботи з фарбування стелі коштували 200 грн. Витрати на роботу з видалення залишків шпаклівки зі стелі, тобто (1172/2)* 2/3=390 грн. Під час падіння стелі була розбита одна з двох люстр вартістю 304 грн. Вартість підключення люстри до електромережі 50 грн. За прибирання будівельного сміття нею було сплачено 300 грн. Крім того, вона проживає у м. Жовті води та для проведення робіт по відновленню стелі їй необхідно було їздити до м. Нікополя, оплачувати проїзд, вартість якого склала 580 грн. таким чином, загальна сума відшкодування складає 4 703 грн. Враховуючи викладене просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду у розмірі 4 703 грн. та судові витрати по справі. Ухвалою суду про відкриття провадження у справі від 14.02.2019 року позовна заява прийнята до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, що відповідає вимогам ст. 279 ЦПК України. Відповідачу був наданий строк 15 днів з дня отримання ним такої ухвали суду, на подачу відзиву на позовну заяву. До суду повернувся конверт з копією зазначеної ухвали, як не вручений у звязку з закінченням терміну зберігання (а.с. 39). Ухвала про відкриття провадження у відповідності до ч. 8 ст. 128, ч. 1 ст. 131 ЦПК України, вважається доставленою. Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв'язку з неподанням відповідачем відзиву, та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В тому числі, суд враховує вимоги ст. 80 ЦПК України, зокрема достатність доказів для вирішення справи, наданих до суду. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється за відсутністю сторін, що відповідає положенням ч.2\~ст.247 ЦПК України. Суд вивчивши матеріали справи, приходить до наступного. Відповідно до ст.ст.\~12,\~13 ЦПК України\~ кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. Згідно\~ст. 76 ЦПК України\~ доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно\~ст. 77 ЦПК України\~ належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. У відповідності до\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Частиною 1\~ст. 82 ЦПК України, передбачено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Судом встановлено, що позивачу [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11.05.2017 року, посвідченого [PERSON], приватним нотаріусом Нікопольського міського нотаріального округу Дніпропетровської області належить квартира [ADDRESS] (а.с. 6-8). Для проведення ремонтних робіт у цій квартирі позивач, на усних домовленостях, найняла [PERSON] 25.04.2018 року позивач заплатила відповідачу 6000 грн. для проведення робіт зі шпаклювання у кімнаті. Зазначені кошти були перераховані з банківської картки позивача на картку дружини відповідача, [PERSON] , що підтверджується Випискою по карткам позивача за період з 01.05.2018 року по 01.08.2018 року (а.с. 9). В обґрунтування позову позивач посилалася на те, що 30.06.2018 року ремонт у квартирі було закінчено та здійснена остаточна оплата відповідачу послуг з ремонту та будівельних матеріалів. Однак вже 30.06.2018 року на стелі кімнати була тонка тріщина, згодом зявилася ще одна тріщина, а 26.07.2018 року в кімнаті обвалилася частина стелі. Позивач повідомила відповідача про це та отримала відповідь, що його провини немає, стеля обвалилася через погану якість будівельних матеріалів та відновлюваний ремонт стелі вона повинна провести за власні кошти позивача. Повернути позивачу кошти, витрачені на роботу та будівельні матеріали, відповідач відмовився. Позивач вважає, що обвал стелі стався саме внаслідок неякісних ремонтних робіт з боку відповідача, оскільки останній самостійно визначав , які будівельні матеріали необхідні, у якій кількості, обирав виробника, купував будівельні матеріали та самостійно проводив ремонтні роботи. Зазначеними діями відповідача позивачу завдано матеріальну шкоду у розмірі 4703 грн., до складу якої входять наступні витрати. За розрахунками позивача на оплату робіт було витрачено 1172 грн. та на оплату будівельних матеріалів для шпаклювання стіни 837 грн. Для фарбування стіни була використана фарба «снежка екстра фасад 14 кг» вартістю 870 грн., роботи з фарбування стелі коштували 200 грн. Витрати на роботу з видалення залишків шпаклівки зі стелі, тобто (1172/2)* 2/3=390 грн. Під час падіння стелі була розбита одна з двох люстр вартістю 304 грн. Вартість підключення люстри до електромережі 50 грн. За прибирання будівельного сміття нею було сплачено 300 грн. Крім того, вона проживає у м. Жовті води та для проведення робіт по відновленню стелі їй необхідно було їздити до м. Нікополя, оплачувати проїзд, вартість якого склала 580 грн. таким чином, загальна сума відшкодування складає 4703 грн. На підтвердження зазначеного позивачем додані до позовної заяви фотокопії стелі у кімнати до її обвалу та після обвалу, копії чеків про придбання фарби «снежка екстра фасад 14 кг» вартістю 870 грн., про придбання люстри вартістю 304 грн., копії квитків на суми 141,99 грн. та 147,99 грн. (а.с. 10-15). Як свідчить тлумачення\~ст. 526 ЦК України\~цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов'язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов'язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов'язання. Зобов'язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов'язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Відповідно до\~ст. 22 ЦК України\~особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Статтею 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 2\~постанови від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв'язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина. Отже, цивільне законодавство у деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу (Постанова Верховного Суду від 26.09.2018 року по справі № 569/14230/15-ц (провадження № 61-7934св18). Позивач надав суду достатні доказі про наявність факту нанесення їй матеріальної шкоди, внаслідок неякісного ремонту, а відповідач не спростував належними та допустимими доказами відсутність своєї вини у цьому, хоча це його процесуальний обов'язок, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція заподіювача шкоди. З огляду на викладене, оскільки обєктивними доказами, які знаходяться в матеріалах справи встановлено, що обвал стелі після ремонту у позивача відбувся внаслідок вини відповідача, то шкода, заподіяна позивачу у розмірі 4703 грн., підлягає стягненню з відповідача. Таким чином, суд приходить до висновку , що позов [PERSON] є обгрунтованим та підлягає задоволенню. Також на підставі\~ст. 141 ЦПК України, суд стягує з відповідача на користь позивача понесений нею судовий збір у розмірі 704,80 грн. (а.с. 1). \~\~\~\~\~

Outcome: approved