Jurisdiction: civil
Date: 2018-10-15 00:00:00

Позивач 19.06.2018 року звернулася до суду з позовом до Черкаської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що 20 жовтня 2017 року померла її мати [PERSON]. Зазначила, що 08.06.2017 року [PERSON] склала заповіт, що посвідчений державним нотаріусом Першої Черкаської державної нотаріальної контори [PERSON], яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона матиме право заповіла їй [PERSON]. Вказала, що [PERSON] на праві власності належала квартира [ADDRESS]. В травні 2018 року вона звернулася до Першої Черкаської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте їй було відмовлено у звязку з пропуском встановленого строку для прийняття спадщини. Вважає, що пропустила строк для подачі заяви на прийняття спадщини з поважних причин, оскільки перебувала на лікуванні. Просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] терміном у два місяці. В судове засідання позивач не зявилася, скерувала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила задовольнити позов. Представник відповідача в судове засідання не зявився, скерував до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, при вирішенні справи поклався на розсуд суду. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 20 жовтня 2017 року померла мати позивача [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть видане Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області від 20.10.2017 року серія І-СР № 310406, актовий запис № 2730. Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження від 12 червня 2018 року [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS]. 08.06.2017 року [PERSON] був складений заповіт, посвідчений державним нотаріусом Першої Черкаської державної нотаріальної контори [PERSON] та зареєстрованого в реєстрі за № 2-840. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Відповідно до\~ч.1\~ст.\~1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини; при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій. Відповідно до положень [PERSON] спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦКУ, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296 - 1299 ЦК. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Встановлений законодавством строк для звернення із заявою до нотаріальної контори [PERSON] пропустила\~з поважних причин, а саме у звязку з перебуванням на лікуванні. Згідно довідки № 8 від 30.03.2018 року, виданої Центром первинної медико-санітарної допомоги № 1 Деснянського району м. Києва [PERSON] знаходилась на лікуванні на денному стаціонарі з 30 березня 2018 року по 14 квітня 2018 року. Враховуючи викладене,\~аналізуючи докази\~в їх\~сукупності,\~суд вважає,\~що позивач\~пропустив встановлений\~строк для\~прийняття спадщини\~з поважних\~причин,\~\~тому \~йому\~\~може бути\~визначений додатковий\~строк,\~достатній для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини терміном\~на два\~\~місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON], яка померла 20 жовтня 2017 року.

Outcome: approved