Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-18 00:00:00

Позивач 21.06.20019 року звернулася до Залізничного районного суду м. Львова із позовом до Львівського міського центру соціальних служб для сім`ї дітей та молоді, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Директор Львівського міського центу соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді [PERSON] про скасування наказу, у якому просить скасувати наказ Львівського міського центру соціальних служб для сім`ї дітей та молоді від 02.05.2019 року № 174-К. Свої позовні вимоги він мотивує тим, що працює на посаді провідного фахівця із соціальної роботи відділу соціальної роботи Сихівського району м. Львова. Даний відділ є структурним підрозділом без права юридичної особи Львівського міського центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді. Наказом Львівського міського центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді № 174-К від 02.05.2019 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» позивачу було оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків, порушення Порядку виявлення сімей (осіб), які перебувають у складних життєвих обставинах, надання їм соціальних послуг та здійснення соціального супроводу таких сімей (осіб), надання недостовірної інформації у інформаційній довідці від 20.03.2019 року № 29. Просить скасувати вищевказаний наказ та зазначає, що справжньою метою притягнення її до дисциплінарної відповідальності є не притягнення до дисциплінарної відповідальності, а через наявність конфліктної ситуації. Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 15.07.219 року відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено проводити у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк для подання відзиву на позовну заяву. 02.08.2019 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому той з позовними вимогами не погодився, вважає їх безпідставними. Мотивує свій відзив тим, що фахівцем із соціальної роботи [PERSON] було не дотримано, п.4., п.9 Порядку виявлення сімей (осіб), які перебувають у складних життєвих обставинах, надання їм соціальних послуг та здійснення соціального супроводу таких сімей (осіб), затвердженого Постановою КМУ від 21.11.2013р. № 896, п.4.1.1. Положення про Львівський міський центр соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді, а також не дотримано п.2.1, 2.11., 4.1., 4.4. Посадової інструкції, а відтак, у відповідності до п.3.5.4., 3.5.10. Положення про Львівський міський центр соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді, правомірно притягнуто позивача до відповідальності. З огляду на вказане, просить суд у задоволенні позову відмовити. 15.08.2019 року до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій позивач з аргументами, наведеними відповідачем у відзиві не погодилася, зазначила, що як в наказі від 02.05.2019 року за № 174-К «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», так і у відзиві на позовну заяву від 20.08.2019 року за № 2206- вих. № 509 не конкретизовано у чому полягала недостовірність інформації щодо сім`ї неповнолітньої [PERSON] , яку надала позивач, та який існує причинний зв`язок між поданою інформацією, та станом життєвих обставин сім`ї неповнолітньої. Як зазначено у довідці від 20.03.2019 року, що стверджує і відповідач сім`я неповнолітньою [PERSON] проживає у двокімнатній квартирі з матір`ю та братом, а відтак забезпечена житлом згідно норм житлового законодавства України. Адаптація неповнолітньої у сімейне середовище вказано станом на 18.10.2018 року, в той же час, відповідач порівнює адаптацію дитини станом на 27.03.2019 року. Окрім цього зазначає, що за півроку може змінитися багато обставин (зламався стіл, за яким робила уроки дитина, замість ліжка було придбано крісло-ліжко). Зазначає також, що Положення доповідної записки заступника директора начальника відділу соціальної роботи АМЦСССДМ Подолинної А. спростовуються положеннями інформаційної довідки від 27.03.2019 року, складеної також [PERSON] , в якій зазначено , що «працівники не могли потрапити у помешкання. оскільки двері деякий час ніхто не відчиняв, хоча вдома були присутні [PERSON] з сином [PERSON] . Виникає тоді запитання, як [PERSON] оглянула помешкання і визначила відсутність адаптації неповнолітньої [PERSON] станом на цей же день 27.03.2019 року. Також зазначає, що не може бути належним та допустимим доказом і Акт оцінки потреб сім і, складений [PERSON] , оскільки в п. 2 «Стан та потреби дитини» жодним чином не вказано наявність складних життєвих обставин неповнолітньої [PERSON] та сім`ї її матері. Позивач також просить суд критично віднестися до даного доказу, оскільки зі слів відповідача, дані документи є підтвердженням складних життєвих обставин. З 26.03.2019 року до 02.05.2019 року - дня оголошення догани його так і не було передано до Сихівського відділу соціального захисту для постановки на облік та оформлення подання послуг даній сім`ї, що стверджується копією довідки від 17.04.2019 року даної служби, яка була подана відповідачем в додатку до відзиву. Окрім цього, позивач зазначає, якщо 26.03.2019 року було, встановлено наявність СЖО у відношенні сім`ї неповнолітньої [PERSON] , проте, не було оформлено надання послуг даній сім`ї, що було б доказом неналежного виконання позивачем своїх посадових обов`язків. Довідка ліцею «Просвіта» Львівської міської ради від 01.08.2019 року не може бути належним та допустимим доказом того, що матір неповнолітньої [PERSON] недобросовісно відносилася до виконання своїх батьківських обов`язків, оскільки до даної довідки не додані повідомлення у відповідні служби, про що зазначено в абз. №2 даної довідки. Довідка від 23.04.2019 року за № вих. ВД 3332-19 ЛКП «Львівводоканал» про заборгованість за послуги водопостачання станом на 23.04.2019 року на яку посилається відповідач свідчать про біжучу заборгованість, як і довідка ЛКП «Житловик-С» від 18.04.2019 р. за №01-16/428. Також, згідно даних медичної карти амбулаторного хворого [PERSON] , мати неповнолітньої, була поставлена на облік 23.03.2019 року, з цього часу і почала хворіти, як зазначено вище, відповідач маючи 26.03.2019 року Акт оцінки потреб сім`ї, складеним [PERSON] , мав би сприяти поставлення її на облік для надання допомоги та послуг, чого не було зроблено.На підставі викладеного та у зв`язку з тим, що жодним доказом відповідач не спростував положення позовної заяви, оскільки всі подані докази свідчать про стан сім`ї після 26.03.2019 року, просить суд задовольнити позов у повному обсязі. Разом із відповіддю на відзив позивач також надала клопотання про розгляд справи з повідомленням сторін про дату розгляду справи по суті та виклик свідка. У відповідності до ч. 13\~ст. 7 ЦПК України\~розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Відповідно до ч. 3\~ст. 277 ЦПК України\~якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Беручи до уваги наведене вище, клопотання позивача, суд здійснює розгляд даного позову за правилами спрощеного позовного провадження, оскільки відповідно до положень п.2 ч. 6\~ст. 19 ЦПК України\~справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Враховуючи аргументацію\~позивача щодо\~розгляду справи\~в порядку\~спрощеного позовного\~провадження з\~повідомленням про\~дату розгляду\~справи по\~суті,\~суд дійшов\~висновку,\~що вона\~є недостатньо\~обґрунтованими і\~справу слід\~розглядати в\~порядку спрощеного\~позовного провадження. Разом з тим, суд відмовляє у задоволенні клопотання про розгляд справи з викликом сторін та виклик свідка, виходячи зі значення справи для сторін та обраного позивачем способу захисту, суд додатково зазначає, що у наявних матеріалах справи достатньо матеріалів та доказів для вирішення питання по суті позовних вимог. Враховуючи наведене, відповідно до ч. 8 ст. 178 та ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. У відповідності до вимог ч. 2\~ст. 247 ЦПК України\~в разі якщо відповідно до положень цього\~Кодексу\~розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження, без повідомлення сторін, вивчивши зібрані по справі докази, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до переконання, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. За змістом положень статті 55\~Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Отже, кожна особа має право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права чи законного інтересу, який не суперечить загальним засадам чинного законодавства. Порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Згідно акту № 4С-158 від 07.05.2018 року «Про обстеження матеріально-побутових умов проживання особи, яка потребує надання соціальних послуг із встановленням диференційованої плати» було проведено обстеження матеріально-побутових умов проживання неповнолітньої [PERSON] , де відображені умови її проживання у двокімнатній квартирі за адресою: [ADDRESS] з матір`ю та братом, 1993 року народження (а.с.44). Згідно Висновку зазначеному у Акті оцінки потреб дитини та її сім`ї від 07.05.2018 року встановлено, що потреби дитини задоволені (а.с.45-47). Згідно Інформаційної довідки від 20.03.2019 року встановлено, що сім`я [PERSON] перебуває у складних життєвих обставинах, також описані умови проживання сім`ї, також зазначено, що на час візиту [PERSON] була відсутня (а.с.41). 27.03.2019 року надані письмові пояснення, де вказано що інформаційна довідка на виконання Доручення № 85 від 20.03.2019 року на період здійснення візитів достовірна.Вказано, що осьанній результативний візит у сім`ю [PERSON] здійснено 18.10.2018 року (а.с. 38). Згідно Інформації щодо де інституалізації дітей, які навчаються у ліцеї «Просвіта» та ДНЗ на вул. Таджицькій станом на 20.03.2019 року вказаний перелік дітей із 14 осіб, із зазначенням в тому числі [PERSON] , [INFO] (а.с.42-43). Згідно Доручення № 94 від 16.04.2019 року Львівський міський цент соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді просить [PERSON] надати пояснення щодо здійснення візиту у сім`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , що відбувся 18.10.2018 року (а.с.37). 16.04.2019 року [PERSON] було надано письмові пояснення у відповідь на Доручення № 94 від 16.04.2019 року, де були викладені відповіді на поставлені запитання (а.с.39). Згідно Наказу від 02.05.2019 року № 174-К «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» [PERSON] оголошено догану за неналежне виконання посадових обов`язків, порушення Порядку виявлення сімей (осіб), які перебувають у складних життєвих обставинах, надання їм соціальних послуг та здійснення соціального супроводу таких сімей (осіб), надання недостовірної інформації в інформаційній довідці від 20.03.2019 року № 29 (а.с.36). Перевіряючи підстави для притягнення позивача до відповідальності, суд приходить до висновку, що такі були відсутні на момент видачі наказу. Так, відповідно до ч. 1\~ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до\~ст. 147 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких видів стягнення: 1) догана; 2) звільнення. Згідно положень ст. 147\~КЗпП\~порушення трудової дисципліни\~це невиконання чи неналежне виконання працівником, без поважних причин, обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. За змістом вказаної статті\~КЗпП України\~підставою для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності є порушення трудової дисципліни. Судом встановлено, що повноваження, завдання, функціональні обов`язки передбачені приписами Посадової інструкції провідного фахівця із соціальної роботи відділу соціальної роботи Сихівського району. Завдання та обов`язки передбачені розділом 2 вищевказаної Інструкції (а.с.51-53). Оцінюючи наказ від 02.05.2019 року № 174-К «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» [PERSON] з точки зору відповідності вимогам законодавства, суд зазначає наступне. Дисциплінарна відповідальність працівника є різновидом юридичної відповідальності, певним заходом примусового впливу, примусовою санкцією, яка спричиняє для порушника негативні наслідки. Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дії чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов`язків, закріплених нормами трудового права:\~КЗпП, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця. Притягуючи позивача до відповідальності, відповідач у пункті 1 резолютивної частини оспорюваного наказу вказав, що догана оголошується «за неналежне виконання посадових обов`язків, порушення Порядку виявлення сімей (осіб), які перебувають у складних життєвих обставинах, надання їм соціальних послуг та здійснення соціального супроводу таких сімей (осіб), надання недостовірної інформації в інформаційній довідці від 20.03.2019 року № 29». При цьому, у чому конкретно проявилось порушення [PERSON] , посадових обов`язків, не зазначено взагалі\~чи є це\~неналежне виконання працівником з її вини обов`язків, покладених на неї законодавством, чи колективним договором, чи трудовим договором, чи правилами внутрішнього трудового розпорядку, чи посадовою інструкцією чи іншим локальним нормативно-правовим актом. У мотивувальній частині наказу не зазначено дату та місце вчинення дисциплінарного проступку, обставини його вчинення, в чому полягала винність [PERSON] . Зазначення підставою видачі наказу в тому числі доповідної записки заступника директора-начальника відділу соціальної роботи ЛМЦСССДМ Подолинної А.А. від 27.03.2019 року не звільняє роботодавця від необхідності вказати фактичні обставини та правові підстави для притягнення працівника до відповідальності. Окрім цього, суд зазначає, що у наказі від 02.05.2019 року № 174-К «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» однією із підстав оголошення догани вказана недостовірна інформація у інформаційній довідці від 20.03.2019 року № 29 проте, як вбачається із Пояснень наданих [PERSON] на виконання доручення № 85 від 20.03.2019 року (а.с.38) ця інформація стосується періоду 2018 року (і не оспорювалася відповідачем), а доповідна записка на яку посилається відповідач стосується обстеження матеріально-побутових умов даної сім`ї та стосується періоду після 27.03.2019 року. Згідно\~ст. 89 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Відповідно до\~ст.81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність скасування Наказу Львівського міського центру соціальних служб для сім`ї дітей та молоді від 02.05.2019 року № 174-К «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» [PERSON] , оголошення догани за неналежне виконання посадових обов`язків, порушення Порядку виявлення сімей (осіб), які перебувають у складних життєвих обставинах, надання їм соціальних послуг та здійснення соціального супроводу таких сімей (осіб), надання недостовірної інформації в інформаційній довідці від 20.03.2019 року № 29. Крім цього, згідно зі\~ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь держави слід стягнути судові витрати у розмірі 768 грн. 40 коп. пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Outcome: approved