Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-21 00:00:00

Позивач [PERSON] , в інтересах якого діє представник адвокат Примаков К.О. 24.06.2019 рокузвернувся до суду з позовом в якому просить суд стягнути з відповідача [PERSON] - 37 594,20 гривень за відшкодування завданої йому матеріальної шкоди внаслідок залиття квартири та судові витрати по справі. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що він [PERSON] , є власником квартири [ADDRESS] . Цей факт підтверджується договором купівлі-продажу квартири, який посвідчений старшим державним нотаріусом Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори Умріхіною К.А. від 03 липня 1991 року, зареєстрованого у реєстрі за №І-3460 та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 03.05.2006 року, №10791333, реєстраційний номер 14923313, номер запису 921 в книзі 1-621. Відповідач [PERSON] є наймачем квартири [ADDRESS] . Він проживає поверхом вище. 25 травня 2019 року [PERSON] затопив його квартиру. Згідно акту про наслідки залиття житлового приміщення, складеного Товариством з обмеженою відповідальністю «Житлосервіс -КР» від 30 травня 2019 року, була обстежена його квартира, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] розташована на 2 поверсі 9 поверхового житлового будинку та складається з однієї кімнати. В результаті проведення обстеження щодо залиття його квартири було виявлено, що постраждали: в кімнаті потолок та стіни, в коридорі на потолку та стінах маються сліди затікання, в туалеті та ванній кімнаті видно сухі сліди затікання на стінах і потолці. Причиною залиття його квартири стало те, що в квартирі, що знаходиться поверхом вище№51 в туалетній кімнаті зірвало шланг на бачок в туалеті. В результаті цього йому завдано майнову шкоду. Даний акт про залиття був підписаний всіма членами комісії, що були присутні та які брали участь у встановленні факту залиття квартири, а також позивачем. Відповідач [PERSON] з квартири №51 також підписав Акт. До цього залиття, яке відбулося 25 травня 2019 року, відповідач [PERSON] заливав його квартиру багато разів. Кожен раз проводячи з ним бесіду він казав, що це випадковість, і що більше такого не буде, але це знову трапилось. Після цього залиття в його квартирі все плавало, воду він виносив відрами. Відповідач приходив до нього додому та питав що робити, позивач пропонував йому дати 3000 гривень для того, щоб замінити лінолеум, але відповідач сказав, що не буде сплачувати. Після цього він жодного разу до нього не приходив. На його неодноразові звернення відповідач про відшкодування йому в добровільному порядку завданої матеріальної шкоди відмовляв, а тому він вимушений звернутися до суду. З метою визначення розміру шкоди заподіяної позивачу [PERSON] , як власнику квартири та вартості ремонтно-відновлювальних робіт квартири [ADDRESS] була проведена незалежна експертна оцінка завданої шкоди оцінювачем [PERSON] . Згідно висновку позивачу завдана шкода та загальна вартість відновлювальних робіт склала - 37 594,20 грн. Тому просить суд стягнути з відповідача [PERSON] матеріальну шкоду в розмірі 37594,20 гривень та судові витрати, які складаються з судового збору в розмірі 768,40 гривен, за послуги по оцінці шкоди в розмірі 1700 гривень та витрати на правничу допомогу в розмірі 5000 гривень. 24.06.2019 року протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями, справу передано в провадження судді Ткаченко А.В. (а.с.41) Ухвалою суду від 18.07.2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження із проведенням підготовчого провадження та призначенням підготовчого судового засідання по справі. (а.с.44-45). 18 жовтня 2019 року від відповідача [PERSON] до канцелярії суду надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого останній зазначив, що відповідно до витягу з протоколу №1 від 31.01.2000 року, наданого КП «Житлово-експлуатаційна організація №35» квартира [ADDRESS] за договором найму житлового приміщення належить [PERSON] . Відповідно до довідки №8 від 04.09.2019 року, яка надана Криворізькою об`єднаною міською довідково - інформаційною службою «Нова-Ком», у квартирі за зазначеною адресою, крім нього, зареєстровані: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Тобто, він є лише однією із зареєстрованих осіб за вказаною адресою. Квартиронаймачем та єдиною стороною договору найма є інша особа. Тож позивачем не вірно визначено коло відповідачів у справі. З вимогами позову не погоджується з огляду на наступне: вважає, що наданий суду акт про залиття квартири не може бути належним доказом вини відповідача. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму вказаного акта. Згідно роз`яснення Міністерства з питань житлово-комунального господарства України щодо ремонту квартири після залиття (лист від 29.12.2009 р. N 12/20-11-1975) в акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Наданий позивачем акт не відповідає вимогам зазначеного Наказу. Так, в ньому відсутні: дата складання, дата залиття. Крім того, з акту не вбачається в якій саме кімнаті, на якій саме стіні мають місце пошкодженні від залиття, яка площа цих пошкоджень. Так само не зрозуміло площа пошкоджень в коридорі та ванній кімнаті. Акт не містить всю необхідну інформацію, яка дозволяє визначити характер залиття, завдану матеріальну шкоду (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей). Проста фіксація замокання стін та стелі не буде розцінена судом як належний доказ того, що залиття сталося з вини Відповідача. Таким чином, наявні в Акті про залиття зазначені невідповідності, унеможливлюють встановлення зв`язку між залиттям квартири, що трапилося 25.05.2019 року та описаними комісією пошкодженнями, як і унеможливлюють встановлення розміру спричиненої шкоди. Тобто наданий позивачем акт за формою та змістом не відповідає встановленій формі, та суперечить іншим доказам у справі, а саме суперечить розміру завданої шкоди, що встановлена звітом про оцінку шкоди. Зауважує, що акт про залиття квартири містить відомості про те, що на стелі та стінах кімнати, коридору туалету та ванної кімнаті наявні сліди від залиття. Не має жодного зауваження щодо слідів залиття на підлозі, та жодного зауваження щодо стану керамічної плитки на стінах. Відсутній дефектний акт. Наданий позивачем звіт про оцінку вартості спричиненої шкоди не містить об`єктивного розміру завданої шкоди. Вважає, що визначений розмір шкоди позивачем можливо відображає вартість «нового» ремонту квартири, тоді як позивач має право лише на відновлення свого становища, яке існувало до порушення права. Зазначає, що з його вини була затоплена стара квартира, де тривалий час не проводився ремонт. За визначену позивачем суму стан приміщення можна значно покращити, порівняно зі станом, що існував до затоплення. Тобто стан квартири у зв`язку з ремонтом буде значно покращено, порівняно зі станом, що існував до затоплення. З наданої позивачем оцінки не вбачається затоплена площа квартири позивача, терміну, який пройшов після здійснення останнього ремонту, вартості та якості оздоблювальних матеріалів затопленого житла. У визначені вартості шкоди об`єкту оцінки (а.с.19) зазначено «По причине порыва труб отопления был нанесен ущерб имуществу…», що не відповідає дійсним обставинам справи та навидить на роздуми щодо вірності зроблених експертом висновків. З огляду на локальний кошторис з розрахунком договірної ціни №1, для ремонту стелі кімнати №2 (розділ №1) враховувалися будівельні матеріали: для шпатлювання стель мінеральною шпаклівкою Ceresit (позиція 4). В будинку позивача, який будувався ще у 1977 році на стелі не виконувалися роботи з шпаклівки та штукатурки. Це підтверджується кошторисом, відповідно до якого в оцінку увійшли роботи з очищення поверхонь стель від вапняної фарби внесені (п.1), а роботи з очищення поверхонь стель від шпаклівки та штукатурки - відсутні; акрилової шпаклівки для внутрішніх робіт Ceresit СТ95 (позиція 5). Але зазначений матеріал для внутрішніх робіт не використовується, що підтверджується доданим технічним описом виробника до зазначеної шпаклівки. Акрилова шпаклівка Ceresit СТ95 коштує достатньо дорого, вона відсутня в наявності в магазинах, її доставка здійснюється лише під заказ; поліпшене фарбування полівінілацетатними водоемульсійними сумішами стель по збірних конструкціях, підготовлених під фарбування (позиція 6). По-перше взята дуже дорога фарба, по-друге - стеля не була фарбована, вона була лише побілена. Для ремонту стін кімнати №2 (розділ №1) враховувалися будівельні матеріали: для шпатлювання стель мінеральною шпаклівкою Ceresit (позиція 9), акрилової шпаклівки для внутрішніх робіт Ceresit СТ95 (позиція 10). Зазначає, що шпаклівка Ceresit, а тим більше Ceresit СТ95 використовується під фарбування. Після такої шпаклівки стіни кімнати не обклеюються шпалерами, як то зазначено у кошторисі наступним пунктом 11. Розділ №2 ванна, туалет (кімнати №5,6). п.2.1 стеля - в кошторисі зазначені роботи з демонтажу з плит полістирольних. У цей же час у додатку до кошторису - розрахунку до кошторису зазначено обклеювання стелі шпалерами із натуральної пробки (п.13 код-шифр ЕН15-255-2 передбачає саме обклеювання стелі шпалерами із натуральної пробки). Шпалери із натуральної пробки є значно дорожчими, ніж полістирольні плити, які мали місце до залиття. Знову включені будівельні матеріали та роботи з шпатлювання стель мінеральною шпаклівкою Ceresit та акрилової шпаклівки для внутрішніх робіт Ceresit СТ95 (пункти 16 та 17 кошторису та розрахунку до кошторису). Такі роботи та матеріали коштують дорого, та не використовуються під подальше передбачене оклеювання стель шпалерами із натуральної пробки. В п.18 та 19 зазначено: оклеювання стелі плитами полістирольними та плити поліпропиленові. У цей же час, у розрахунку до кошторису (п.18) включена вартість робіт з код-шифром - ЕН15-255-2 - обклеювання стелі шпалерами із натуральної пробки. Відповідно, вартість включених робіт чи матеріалу не відповідає дійсності. Розділ №2 ванна, туалет (кімнати №5,6). п.2.2 стіни - знову включені будівельні матеріали та роботи з шпатлювання мінеральною шпаклівкою Ceresit та акрилової шпаклівки для внутрішніх робіт Ceresit СТ95 ( пункти 24- 25, 31-32). Як зазначалося - такі роботи та матеріали коштують дорого, та не використовуються під подальше передбачене облицювання поверхонь стін керамічними плитками. Під облицювання поверхонь стін плитками стіни не шпаклюють. Крім того, будівельною нормою щодо облицювання поверхонь стін плитками вже враховуються ґрунтовка поверхонь. Таким чином позиція 24 щодо шпатлювання стін з ґрунтовкою є зайвою. Як і антимікробна ґрунтовка (позиція 23 кошторису) також є зайвою. У вартість входить плитка керамічна. При цьому, в оціночній вартості (а.с 19) зазначено, що керамічна плитка «… на кухні та в туалеті потребує заміни, вимита міжшовна затирка, відсутнє прилягання до основи». Тобто керамічна плитка не розбилася, присутнє лише прилягання до основи. Крім того, відсутні висновки чи це від залиття водою вимита міжшовна затирка і відсутнє прилягання до основи чи то від часу? Якщо керамічна плитка ціла - незрозуміло навіщо купувати нову. У позицію 35 кошторису закладена клеюча суміш за ціною 9,68 за 1 кг. У той же час така суміш коштує 5,14 грн за 1 кг. У позицію 36 кошторису закладений кольоровий шов із самою дорогою ціною. Розділ №3 коридор (приміщення №11). п.3.1 стіни - знову включені будівельні матеріали та роботи з шпатлювання мінеральною шпаклівкою Ceresit та акрилової шпаклівки для внутрішніх робіт Ceresit СТ95 (пункти 38 та 39). Матеріал дорогий, та не використовується для подальшого оклеювання шпалерами. В кошторис увійшли роботи з улаштування гідроізоляції обмазувальної бітумною мастикою в один шар товщиною 2 мм. Проте, до відомості ресурсів (а.с.27) бітумна мастика не зазначена. Крім того, до цього часу підлога позивача не була вкрита гідроізоляційною обмазувальною бітумною мастикою, бо такого до теперішнього часу не робили; - позиції 58 та 59 кошторису - дюбелі та шурупи. Вони включені до кошторису окремими позиціями, але у продажу вони разом, крім того їх ціна у висновку значно завищена. На а.с.32 є зображення м`якої меблі, яка постраждала у наслідок залиття квартири. На а.с.22 є зображення м`якої меблі, яке взято з Інтернет - ресурсу із зазначенням ціни у 4500 грн. Вважає, що для визначення вартості м`якої меблі була взята не рівноцінна, більш сучасна. Тому її визначена риночка вартість значно завищена. Вважає за необхідне зауважити, що висновок зроблений з урахуванням 228,04 годин роботи. Якщо зазначений обсяг роботи будуть робити дві особи, то відповідно у них це займе 2 тижня праці (228,04 год : 2 особи =114,02 114,02 год : 8 годин роботи у день = 14,25). Але ж зазначений обсяг роботи цілком можна зробити за тиждень. До закупочної вартості матеріалів включено 2% на складські витрати та вартість доставки від магазину на склад та до місця роботи на відстань 30 км. Він розуміє, що це стандартні нарахування, але, наприклад, від будівельного магазину « Епіцентр » до квартири позивача відстань значно менша, тож і ціна буде іншою. Крім того, у Відомості ресурсів (а.с.27) закладена вартість електричної енергії власника квартири, вартість стислого повітря (котрий не використовується за жодним пунктом робіт), та вартість дров (які також не використовуються в ремонтних роботах). Двічі закладений у відомість ресурсів і клей для шпалер, а також ганчір`я. Таким чином вважає, що вартість збитків завищена, не відповідає дійсним обставинам, оскільки до неї включені роботи, які непотрібно робити; матеріали, які непотрібні або не використовуються при тих чи інших роботах; матеріали, які коштують дорого. Крім того, недоліком визначення розміру шкоди є те, що фактично вартість ремонтних робіт та матеріалів відображає вартість «нового» ремонту квартири, тоді як позивач має право на відновлення свого становища, яке існувало до порушення права. З доданого до позову звіту про оцінку вартості спричиненої шкоди не вбачається чи атестований оцінювач [PERSON] за спеціальністю 10.6 - «Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів», чи має Кваліфікаційне свідоцтво оцінювача. Вважає, що дієвим буде проведення будівельно-технічної експертизи експертом, який має відповідні знання в даній сфері, що підтверджується посвідченням, експерт, який може проводити будівельно-технічну експертизу. При визначенні розміру збитків експерти відповідно до наявних методик, визначають також і фізичний знос внутрішнього оздоблення квартири, який може становити 70-80%, що має значення для визначення суми, яка підлягає відшкодуванню. Проведення експертизи є необхідною процедурою для фіксації завданих збитків, визначення причин затоплення та розрахунку вартості матеріального збитку. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Тож відповідач вважає, що матеріали справи не містять доказів наявності причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням відповідача, які відбулися саме 25.05.2019 року. (а.с.57-62). 18 жовтня 2019 року від відповідача [PERSON] до канцелярії суду надійшло клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи (а.с.68-71). Ухвалою суду від 25 листопада 2019 року по даній справі було призначено судову будівельно-технічну експертизу. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи (а.с. 85-86). 20 січня 2020 року до канцелярії суду від судового експерта Бихно М.В. надійшов висновок судової будівельно-технічної експертизи (а.с.89-113). Ухвалою суду від 22.01.2020 року поновлено провадження у справі та призначено справу до розгляду (а.с.114-115). 08 липня 2020 року від позивача [PERSON] до канцелярії суду надійшло клопотання про допит в судовому засіданні судового експерта Бихно М.В. (а.с.151-152). Ухвалою суду від 08.07.2020 року закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті (а.с.167-168). Позивач [PERSON] правом на участь в судовому засіданні не скористався, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності. Пред`явлені позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити в сумі зазначеній у висновку експертизи, яка проводилася за ухвалою суду. Проти допиту судового експерта та свідків відмовився. Також просив стягнути судові витрати по справі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, представник відповідача [PERSON] подав до суду заяву згідно якої просив розглянути справу у відсутності сторони відповідача, проти позовних вимог заперечують з огляду на висновки будівельно-технічної експертизи, яка була проведена на підставі ухвали суду. Представник третьої особи ТОВ «Житлосервіс -КР» в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи в їх відсутності. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, надавши оцінку доказам в їх сукупності, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, дотримуючись принципів змагальності і диспозитивності цивільного судочинства, вважає, що уточнені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.ст. 12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Положеннями частини другої статті 13 ЦК України установлено, що при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди. Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Згідно з частинами першою, другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом частини другої статті 1166 ЦК України цивільне законодавство у деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичної підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Статтею 322 ЦК України передбачено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 встановлено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого наведена у додатку № 4 до вказаних Правил. Згідно з додатку № 4 вказаних правил акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) має містити відомості: про дату та місце його складання; склад комісії; адресу, за якою трапилось залиття; описуються подія та наслідки події (що залито, обсяги робіт, ушкодження); причина залиття; висновки та рекомендації комісії; відомості про особу, яка заподіяла шкоду; підписи членів комісії. Крім того, з вказаним актом мають бути ознайомлені мешканці квартир. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньобудинкових мереж водопостачання та водовідведення та з`ясування питання чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форма вказаного акта встановлена в додатку №4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. В Акті про залиття обов`язково описується що трапилося і які наслідки (що залите, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено, чітко зазначається причини залиття (несанкціоноване втручання мешканців квартири у роботу системи (заміна радіаторів, трубопроводів, вентилів, рушникосушарок тощо), незадовільне технічне обслуговування систем, передчасний вихід з ладу радіаторів опалення, трубопроводів, вентилів, гнучких підводок та ін.). Тобто, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність. В такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи підписувати складений акт відмовилися та зазначити причини такої відмови. Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду. Судом встановлено, що позивач [PERSON] , на підставі договору купівлі-продажу квартири, який посвідчений старшим державним нотаріусом Сьомої Криворізької державної нотаріальної контори Умріхіною К.А. від 03 липня 1991 року, зареєстрованого у реєстрі за №І-3460 та згідно витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 03.05.2006 року, №10791333, реєстраційний номер 14923313, номер запису 921 в книзі 1-621 є одноособовим власником квартири [ADDRESS] , власність - приватна, що підтверджується технічною документацією на нерухоме майно (а.с.6-9). Квартира [ADDRESS] , розташована поверхом вище, в якій зареєстрований та мешкає відповідач [PERSON] , що ним не оспорюється. 25.05.2019 року відбулося залиття належної позивачеві квартири з вище розташованої над нею квартири [ADDRESS] , що підтверджується актом обстеження від 30.05.2019 року, складеним працівниками ТОВ «Житлосервіс-КР». (а.с.5). Як слідує з акту, причиною затоплення стало те, що зірвало шлангу на бачок в туалеті у вищезазначеній квартирі №51 . З акту про залиття від 30.05.2019 року, вбачається, що при обстеженні квартири [ADDRESS] в кімнаті на стелі і стінах маються мокрі сліди затікання. В коридорі на стелі та стінах маються мокрі сліди затікання. В туалеті та ванній кімнаті видні сухі сліди затікання на стінах та стелі. Згідно з висновків комісії: раніше в ТОВ «Житлосервіс-КР» мешканці не зверталися. З актом ознайомлений мешканець квартири [ADDRESS] - [PERSON] , та мешканець квартири №51 вказаного будинку [PERSON] (а.с.5). Таким чином, матеріалами справи підтверджується, що дійсно мало місце залиття квартири [ADDRESS] , та таке залиття відбулося з квартири [ADDRESS] , що знаходиться поверхом вище, та в якій мешкає відповідач [PERSON] 14 червня 2019 року ТОВ «Центр експертного дослідження» за заявою позивача було складено звіт, відповідно до якого вартість збитків, нанесених майну виниклих внаслідок затоплення квартири [ADDRESS] після залиття квартири, склала 37 594 грн.(а.с. 10-34). Вартість послуг за проведення дослідження становить 1 700 грн. (а.с.35). Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №77-19 від 06.01.2020 року та фото-таблиці до нього (а.с.89-113), вартість відновлювального ремонту після затоплення 25.05.2019 року квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] станом на момент проведення експертизи становить 19 537,00 грн. У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до загальних підстав відповідальності за завдану майнову шкоду існує презумпція завдавача шкоди, згідно якої не позивач доводить вину відповідача, а відповідач доводить відсутність своєї вини. Тобто, саме відповідач має довести відсутність своєї вини у залитті квартири позивача. Слід зазначити відповідачем не було надано суду доказів на спростування його вини. Суд не приймає до уваги доводи відповідача про те, що акт про залиття квартири оформлено неналежним чином, що відсутні дата складання, дата залиття, що з акту не вбачається в якій саме кімнаті, на якій саме стіні мають місце пошкодженні від залиття, яка площа цих пошкоджень, не зрозуміло площа пошкоджень в коридорі та ванній кімнаті, що акт не містить всю необхідну інформацію, яка дозволяє визначити характер залиття, завдану матеріальну шкоду, оскільки сам по собі акт є одним із доказів, що підтверджує факт заподіяння шкоди і зазначені в ньому обставини залиття квартири позивача відповідачем не спростовані. Крім того, посилання відповідача на те що наданий позивачем звіт про оцінку вартості спричиненої шкоди не містить об`єктивного розміру завданої шкоди, суд не приймає до уваги, так як за ухвалою суду для визначення вартості відновлювального ремонту після затоплення 25.05.2019 року квартири, що розташована за адресою: [ADDRESS] була проведена судова будівельно-технічна експертиза, згідно якої станом на момент проведення експертизи вартість відновлювального ремонту становить 19 537,00 грн., що не оспорюється ні позивачем, ні відповідачем по справі. Як слідує з положень ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Виходячи з аналізу наведених норм, суд приходить до висновку, що повне відшкодування шкоди можливе лише у випадку відшкодування потерпілій стороні всіх витрат, які необхідно понести потерпілим для відновлення їх квартири у зв`язку з її залиттям. В обґрунтування розміру завданих збитків внаслідок затоплення квартири позивачем було надано Звіт ТОВ «Центр експертного дослідження», а також матеріали спарив містять Висновок експерта від 06.01.2020 року. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Таким чином, суд приймає до уваги саме висновок експерта, яким зокрема визначено розмір матеріальних збитків внаслідок залиття квартири, оскільки він є належним доказом. Підстав ставити під сумнів правильність висновку судової будівельно-технічної експертизи від 06.01.2020 №77-19 щодо визначеної вартості проведення відновлювального ремонту у суду немає, оскільки зазначені в доданому до висновку локальному кошторисі на будівельні роботи найменування об`єктів у квартирі позивача, які потребують ремонту та відновленню, фактично відповідають пошкодженням в квартирі позивача, які зазначені в акті про залиття від 30.05.2019 року, долученій до матеріалів справи фото-таблиці, у зв`язку з чим доводи відповідача [PERSON] щодо не винуватості його у залитті квартири позивача не обґрунтовані. Таким чином, судом встановлено факт залиття квартири позивача, що підтверджується відповідним актом, причину та розмір завданої шкоди майну позивача, отже загальний розмір матеріальних збитків, заподіяних позивачу внаслідок залиття його квартири, яке трапилось 25 травня 2019 року, становить 19 537,00 грн. та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача [PERSON] , яку в зазначеному розмірі також просив стягнути позивач, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про доведеність позовних вимог та необхідність їх задоволення. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, враховуючи ухвалення судом рішення на користь позивача,

Outcome: approved