Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-15 00:00:00

Позивач 23\~квітня 2019\~року звернувся\~до Індустріального\~районного суду\~м.\~Дніпропетровська з\~позовом до\~відповідача,\~про скасування\~догани.\~Відповідно до\~позовної заяви,\~зазначив,\~що до\~нього,\~ковшового дільниці\~підготовки ковшів\~5\~розряду,за\~порушення п.\~9.1.\~«Правил внутрішнього\~трудового розпорядку»\~ТОВ «МЗ\~«Дніпросталь» було винесено догану, відповідно до Наказу № 10-у від 10.04.2019. Вважає, що притягнення його до дисциплінарної відповідальності є незаконним, оскільки було здійснено, в супереч ст. 252 КЗпП України, без погодження з профспілковим органом, членом виконкому якого він був. Крім того, догану було винесено за порушення «Правил внутрішнього трудового розпорядку» ТОВ «МЗ «Дніпросталь», з якими позивача ніхто не ознайомлював, в супереч положень ст. 29 КЗпП України. Жодних пояснень від позивача по суті конфлікту ніхто не відбирав. Просив суд, визнати незаконним оголошення йому догани та скасувати Наказ № 10-у від 10.04.2019 директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Металургійний завод «Дніпросталь». Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Мачуського О.М. для розгляду вказаної справи. Ухвалою судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Мачуського О.М. від 26 квітня 2019 року справу прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження. 23.05.2019\~року від представника відповідача\~надійшов відзив на позов. Відповідно до відзиву, представник відповідача зазначив, що позовні вимоги є безпідставними. Так, [PERSON] дійсно Наказом № 10-у від 10.04.2019 винесено догану за порушення п. 9.1. «Правил внутрішнього трудового розпорядку» ТОВ «МЗ «Дніпросталь», а саме за те, що в нічну зміну з 15 на 16 березня 2019, він в роздавальному прольоті здійснив напад з погрозами на машиніста крана металургійного виробництва відділу головного механіка [PERSON] : погрожував, нецензурно виражався та намагався затіяти бійку. При розгляді конфліктної ситуації керівництвом, були допитані учасники та очевидці, при цьому сам позивач відмовився надавати пояснення, про що було складено відповідний акт. Знати «Правила внутрішнього трудового розпорядку» ТОВ «МЗ «Дніпросталь» є обов`язком позивача відповідно до його посадової інструкції, а тому посилання на те, що [PERSON] не знає правил поведінки під час роботи є безпідставними. Щодо посилання про відсутність згоди до винесення догани збоку профспілкової організації, представник відповідача зазначив, що лист про отримання такої згоди було направлено третій особі по справі, однак оскільки у строк, встановлений ст. 43 КЗпП України відповіді не було отримано, то керівництвом прийнято рішення про винесення догани. Крім того, отримана в подальшому відповідь про недоцільність застосування догани до [PERSON] не містить належних обґрунтувань. Враховуючи наведене, представник відповідача просив повністю відмовити позивачу у задоволенні його позовних вимог. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити. Також, будучи допитаний у якості свідка, [PERSON] пояснив, що не чіпав [PERSON] на території заводу. В ніч з 15 на 16 березня 2019 він розмовляв з [PERSON] та пропонував йому після роботи обговорити конфлікт, що стався напередодні. Які саме висловлювання вживав при цьому, позивач не пам`ятає. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити. Представник відповідача у судовому засіданні просив у задоволенні позову відмовити в повному обсязі. Пояснив, що правила трудового розпорядку знаходяться на стенді на території заводу. Законодавством не передбачено ознайомлювати з правилами під розпис. Знати ці правила є обов`язком позивача згідно його посадової інструкції. Також зазначив, що винесення догани було здійснено без згоди профспілкового органу, оскільки у встановлений ст. 43 КЗпП України строк жодної відповіді надано не було, а саме по собі притягнення до відповідальності має часові межі. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що він працює на ТОВ «МЗ «Дніпросталь». В ніч з 15 на 16 березня 2019 на території заводу до нього вибіг [PERSON] , який лаявся, махав ногами та намагався його кудись заштовхати. При цьому [PERSON] завдав свідку удар по нозі. Все це свідок пов`язує з подіями, які відбувались напередодні біля території заводу, а саме те, що він розбороняв бійку де приймав участь [PERSON] .. Про факт нападу на нього свідок повідомив начальника зміни. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що він працює начальником дільниці на ТОВ «МЗ «Дніпросталь».18 березня 2019 ним складено акт про те, що [PERSON] відмовився надавати пояснення щодо конфлікту, що відбувся в ніч з 15 на 16 березня. Також повідомив, що всі працівники ознайомлені з правилами трудового розпорядку, які знаходяться на інформаційному стенді. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що працює на ТОВ «МЗ «Дніпросталь». З правилами трудового розпорядку він ознайомлювався особисто, брав читати у відділі кадрів. Інформаційні стенди до 17.07.2019 не містили вказаних правил. Також зазначив, що він як член виконкому ППО ВПС «Свобода Праці» ТОВ «Дніпросталь» приймав участь у голосуванні проти надання згоди на винесення догани [PERSON] Рішення було прийнято 4-5 голосами. Суд, заслухавши позивача та його представника, представника відповідача, представника третьої особи, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, доходить висновку, що позов задоволенню не підлягає з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 3 ст.\~12\~ЦПК\~України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 13\~ЦПК\~України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Факт перебування позивача [PERSON] станом на березень - квітень 2019 року у трудових відносинах з Товариством з обмеженою відповідальністю «Металургійний завод «Дніпросталь» та те, що [PERSON] був членом виборного профспілкового органу підприємства - Виконкому ППО ВПС «Свобода Праці» ТОВ «ДНІПРОСТАЛЬ», сторонами та третьою особою визнано, тому у відповідності до ч. 1\~ст. 82 ЦПК України\~доказуванню не підлягає. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] працював на посаді ковшовим дільниці підготовки ковшів в Товаристві з обмеженою відповідальністю «Металургійний завод «Дніпросталь». Трудові обов`язки ковшового дільниці підготовки ковшів визначені Робочою інструкцією ковшового 5 розряду дільниці підготовки ковшів РИ-УПК-02-2018 від 01.03.2018 року, яка узгоджена з головою профспілкового комітету [PERSON] та затверджена директором ТОВ «Металургійний завод «Дніпросталь». [PERSON] ознайомлений з даною інструкцією 07.05.2018 року. Відповідно до п. 5.12. Робочої інструкції ковшового 5 розряду дільниці підготовки ковшів РИ-УПК-02-2018 від 01.03.2018 року, останній повинен знати «Правила внутрішнього трудового розпорядку». Відповідно до п. 9.1. «Правил внутрішнього трудового розпорядку» ТОВ «МЗ «Дніпросталь» «… Работники, не зависимо от должностного положения, обязаны проявлять взаимную вежливость, корректное отношение в решении служебных ситуаций, уважение, терпимость, соблюдать трудовую и служебную дисциплину.» \~ \~ \~ \~ Відповідно до ст. ст. 30, 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержувати трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитись до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Відповідно до Пояснювальних [PERSON] , [PERSON] від 18.03.2019 та 20.03.2019 та Доповідних записок [PERSON] , [PERSON] від 18.03.2019 [PERSON] в ніч з 15 на 16 березня 2019 напав на [PERSON] з погрозами. Аналогічні пояснення в судовому засіданні надали свідки [PERSON] та [PERSON] . Крім того, сам позивач не заперечував інциденту. При цьому суд критично ставиться до пояснень позивача щодо відсутності погроз та порушення порядку, оскільки такі посилання спростовуються наявними в матеріалах справи доказами. Твердження позивача стосовно того, що роботодавцем в порушення ч. 1 ст. 149 КЗпП України від нього не було відібрані письмові пояснення спростовується актом від 18.03.2019 року, згідно якого [PERSON] відмовився надавати пояснення стосовно подій з 15 на 16 березня 2019. Таким чином судом встановлено порушення позивачем трудової дисципліни в ніч з 15 на 16 березня 2019. Згідно зі\~ст.147 КЗпП України\~за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Відповідно до ч.ч.1, 2\~ст.148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Порядок застосування дисциплінарних стягнень передбачений\~ст.149 КЗпП України, згідно з якою, до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. Відповідно до ч.2\~ст.149 КЗпП України, за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника (ч.3 ст. 149 Кодексу). Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку (ч.4 ст. 149 Кодексу). Відповідно до Наказу № 10-у від 10.04.2019 [PERSON] було винесено догану за порушення п. 9.1. «Правил внутрішнього трудового розпорядку» ТОВ «МЗ «Дніпросталь». Щодо посилання позивача на те, що він не був належним чином ознайомлений з правилами внутрішнього трудового розпорядку, суд зазначає наступне. Відповідно до ст. 29 КЗпП\~України до початку роботи за укладеним трудовим договором власник або уповноважений ним орган зобов`язаний, зокрема, ознайомити працівника з правилами внутрішнього трудового розпорядку та колективним договором. Статтею 142\~КЗпП\~України передбачено,\~що трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил. Законодавством не передбачено яким саме способом роботодавець повинен ознайомлювати працівників з правилами трудового розпорядку. Відповідно до п. 5.12. Робочої інструкції ковшового 5 розряду дільниці підготовки ковшів РИ-УПК-02-2018 від 01.03.2018 року, останній повинен знати «Правила внутрішнього трудового розпорядку». [PERSON] ознайомлений з даною інструкцією 07.05.2018 року. Позивачем не надано доказів стосовно того, що він намагався ознайомитись будь-яким чином з трудовим розпорядком ТОВ «МЗ «Дніпросталь», а йому було відмовлено. Крім того, згідно пояснень свідків [PERSON] та [PERSON] з правилами трудового розпорядку можна ознайомитись або на інформаційних стендах або у відділі кадрів. Щодо посилань позивача щодо безпідставності накладення дисциплінарного стягнення без згоди профспілкового органу, суд зазначає таке. Згідно з ст. 252 КЗпП України\~притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників, які є членами виборних профспілкових органів, допускається лише за попередньою згодою виборного профспілкового органу, членами якого вони є. Аналогічне положення закріплене ст.41 ЗУ «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності». Порядок надання згоди на притягнення до дисциплінарної відповідальності законодавство не містить. Відповідно до положень ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону). Статтею 39 ЗУ «Про\~професійні спілки,\~їх права\~та гарантії\~діяльності» визначено порядок надання згоди виборного профспілкового органу на розірвання трудового договору з ініціативи роботодавця. Відповідно до зазначеного порядку, у випадках, передбачених законодавством про працю, виборний орган первинної профспілкової організації, членом якої є працівник, розглядає у п`ятнадцятиденний термін обґрунтоване письмове подання роботодавця про розірвання трудового договору з працівником. Орган первинної профспілкової організації повідомляє роботодавця про прийняте рішення у письмовій формі у триденний термін після його прийняття. У разі пропуску цього терміну вважається, що профспілковий орган дав згоду на розірвання трудового договору. Рішення профспілки про ненадання згоди на розірвання трудового договору має бути обґрунтованим. У разі, якщо в рішенні немає обґрунтування відмови у згоді на звільнення, роботодавець має право звільнити працівника без згоди виборного органу профспілки. Аналогічні положення також закріплені в ст. 43 КЗпП України. Судом встановлено, що відповідно до листа № 181 від 22.03.2019 ТОВ «МЗ «Дніпросталь» звернулось до ППО ВПС «Свобода Праці» ТОВ «МЗ Дніпросталь» для надання згоди згідно ст. 252 КЗпП України на винесення догани [PERSON] Лист було доставлено 25.03.2019 відповідно до квитанції кур`єрської служби. Враховуючи відсутність відповіді у встановлений законом термін, відповідач прийняв рішення стосовно винесення догани [PERSON] Лише 11.04.2019 ППО ВПС «Свобода Праці» ТОВ « МЗ Дніпросталь» направила лист № 11 від 09.04.2019 щодо відмови ТОВ «МЗ «Дніпросталь» у наданні згоди у винесенні догани [PERSON] Лист отримано ТОВ «МЗ «Дніпросталь» 13.04.2019. При цьому з аналізу норм статтей 39,41 ЗУ\~«Про професійні\~спілки,\~їх права\~та гарантії\~діяльності» можна зробити висновок, що суд зобов`язаний оцінювати рішення профспілкового органу на предмет наявності чи відсутності ознак обґрунтованості. Враховуючи, що у зазначених нормах зміст поняття обґрунтованості рішення профспілкового органу закон не розкриває, така обґрунтованість повинна оцінюватись судом виходячи із загальних принципів права і засад цивільного судочинства (стаття 8 Конституції України,стаття 3 ЦК України, статті1,213 ЦПК України 2004 року) та лексичного значення (тлумачення) самого слова «обґрунтований», яке означає «бути достатньо, добре аргументованим, підтвердженим науково, переконливими доказами, доведеним фактами» (висновок, викладений у постанові Верховного Суду України від 01 липня 2015 року у справі № 703цс15). Аналізуючи лист ППО ВПС «Свобода Праці» ТОВ « МЗ Дніпросталь» № 11 від 09.04.2019, суд вважає, що жодного належного обґрунтування відмова у наданні згоди у винесенні догани [PERSON] не містить. З огляду на наведене, на думку суду, у відповідача були всі підстави для прийняття рішення 10.04.2019 про застосування до [PERSON] дисциплінарного стягнення. Виходячи із вищевикладеного, та оцінюючи докази в їх сукупності суд не вбачає законних підстав для задоволення позовних вимог позивача. Завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі наявних у справі матеріалів, а також розподіл судових витрат між сторонами, правове регулювання якого міститься в положеннях ст.ст. 141, 142 ЦПК України. Відповідно до ч. 1 та ч. 6 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Оскільки позивач на підставі ст.\~5\~Закону\~України\~«Про судовий\~збір» звільнений від сплати судового збору, а в задоволенні позовних вимог позивачу відмовлено, то на підставі ст.\~141\~ЦПК\~України судові\~витрати відносяться\~за рахунок\~держави.

Outcome: dismissed