Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-16 00:00:00

позивач 12 травня 2016 року звернувся до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, вказавши, що 09 вересня 2015 року помер його батько [PERSON]. Після його смерті відкрилася спадщина у вигляді частки квартири [ADDRESS]. За життя батько склав заповіт, яким усе належне йому майно заповідав йому та його сину [PERSON]. Він звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак постановою державного нотаріуса Четвертої криворізької державної нотаріальної контори йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії: у видачі свідоцтва про прийняття спадщини після смерті його матері [PERSON], яка померла 23 липня 2007 року у звязку з тим, що він пропустив встановлений законом строк прийняття спадщини після її смерті. Крім того нотаріус зазначив, що не підтверджується факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON]. Квартира [ADDRESS] була власністю його та його батьків. Мати померла 23.07.2007 р., заповіту вона не складала, а він після її смерті не подав заяву про прийняття спадщини оскільки вважав, що належна матері частка буде розподілено автоматично між ним з батьком як співвласниками квартири. Тому просить визнати поважними причини пропуску строку та встановити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], померлої 23 липня 2007 року три місяці з моменту набрання рішенням чинності та встановити факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] як подружжям. Позивач [PERSON] звернувся до суду з заявою про слухання справи у його відсутність, на задоволенні вимог наполягає. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився, до суду надійшло заперечення на позов, в якому він вказав, що строк було пропущено його батьком без поважних причин. Його дідусь [PERSON] автоматично вступив у спадщину на частку квартири його дружини, якою була [PERSON], так як проживав в цій квартирі. Їх шлюб підтверджується печаткою у його паспорті. А оскільки його дідусь помер 09.09.2015р. та залишив заповіт, його спадкоємцями є він та позивач в рівних частках. Таким чином він вважає, що вони з батьком мають право вступити у спадщину удвох, залишену дідусем та бабусею, оскільки вони з батьком своєчасно подали заяву на вступ у спадщину. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню. У судовому засіданні встановлено, що на підставі свідоцтва № 1939 про справо власності на житло від 19 листопада 1993 р. квартира [ADDRESS] належала [PERSON], [PERSON] та [PERSON] на праві приватної спільної сумісної власності (а.с. 10 копія свідоцтва). 23 липня 2007 року [PERSON] померла (а.с. 11 копія свідоцтва про смерть). Згідно заповіту від 27 вересня 2014 року [PERSON] на випадок своєї смерті заповідав належне йому на дату смерті майно [PERSON] та [PERSON] у рівних частках кожному (а.с. 6 копія заповіту). 09 вересня 2015 року [PERSON] помер (а.с. 12 копія свідоцтва про смерть). Постановою державного нотаріуса Четвертої Криворізької державної нотаріальної контори [PERSON] від 22 квітня 2016 р. відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої 23 липня 2007 року своєї матері [PERSON], оскільки [PERSON] пропустив встановлений законом 6-місячний строк прийняття спадщини після її смерті. Крім того, не підтверджується факт родинних відносин між [PERSON] та її чоловіком [PERSON] (а.с.13 - постанова). Відповідно до п.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013\~ № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», відповідно до ст. 1272\~ЦК\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом норм статей 1268 - 1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Так, відповідно до частин 3, 4 ст. 1268 ЦК спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, він не заявив про відмову від неї. Зазначені особи вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків їхньої відмови від спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Згідно роз'яснень, які містяться у абз. 6 п. 24 ППВСУ від 30 травня 2008 року № 7, поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Судом не встановлено поважних причин пропуску позивачем протягом дев'яти років строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті 23 липня 2007 року його матері [PERSON], тому відсутні підстави для надання йому додаткового строку. Посилання позивача на необізнаність норм закону не є поважною причиною пропуску строку. Крім того суд приймає до уваги заперечення відповідача в частині того, що [PERSON] за життя фактично прийняв спадщину після смерті дружини [PERSON], а отже належна за життя [PERSON] частка в квартирі підлягає спадкуванню обома спадкоємцями за заповітом після смерті [PERSON] Не може бути встановлений факт родинних стосунків чоловіка та дружини. Згідно копії паспорту [PERSON] (а.с.4) відомо місце та час реєстрації його шлюбу з [PERSON] - Павловській в/ЗАГС Ленінградської області, 12.07.1949 року.

Outcome: dismissed