Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-20 00:00:00

Позивач 27.05.2014 року звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, вчиненої внаслідок залиття квартири, посилаючись на те, що він є власником квартири [ADDRESS]. 19.05.2014 року сталося залиття квартири [ADDRESS], внаслідок того, що в квартирі [NUMBER] цього ж будинку, власником якого є відповідач зламався бойлер. Факт залиття квартири з вини відповідача підтверджується актом від 20.05.2014 року, складеним КП «ЖЕО №1». На підставі вищевикладеного, уточнивши свої позовні вимоги у судовому засіданні, позивач остаточно просить суд: стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] матеріальну шкоду, визначену згідно проведеної експертизи у розмірі 2302 грн., а також покласти на відповідача судові витрати, пов'язані з розглядом даної справи. Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, стверджуючи, що акт складений КП «ЖЕО№1» не може бути прийнятий судом до уваги, оскільки всі висновки в акті зроблені на підставі припущень та не відповідають дійсності. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши надані докази, суд вважає, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню, з огляду на наступне. Судом встановлено, що [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] є власниками в рівних частках квартири [ADDRESS] що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло (а.с.7). Як вбачається з акту, складеного КП «ЖЕО №1» 20.05.2014 року, у житловому будинку № 133 по вул.Ізмаїльська в [ADDRESS] виникло затоплення у результаті розгерметизації шлангу подачі гарячої води від бойлера в санвузлі квартири [NUMBER] цього ж житлового будинку (халатне відношення до змісту сантехнічного обладнання квартири). В результаті затоплення у квартирі [NUMBER] вбачаються сліди патьоків, сліди відлущення покриття стелі у ванній кімнаті площею (0,31*0,3)м2; в коридорі - часткове відлущення шпалер від стіни площею (0,15-0,15)м2.(а.с.13). Факт залиття квартири [ADDRESS] підтверджується також фото фіксацією від 17.05.2014 року (а.с.14-22). З метою встановлення причини залиття квартири [ADDRESS], визначення вартості ремонтних робіт ухвалою суду від 02.10.2014 року судом було призначено судову будівельно-технічну та товарознавчу експертизу (а.с.64-65). Згідно висновку № 50/10 судової будівельно-технічної експертизи, у зв'язку із тривалим часом після затоплення квартири (більш ніж п'ять місяців) візуальним оглядом встановити причину її залиття не надалося можливим. Проте, пошкодження квартири [ADDRESS] відповідно до акту комісії КП «ЖЕО№1» від 20.05.2014 року збігаються з пошкодженнями, виявленими при візуальному огляді на день обстеження. Крім цього, на суміжній стіні кухні з туалетом виявлені жовті плями на шпалерах, відставання шпалер в стиках, що також відносять до дефектів, які могли утворитися в результаті залиття. Вартість ремонтних робіт, які необхідно зробити для відновлення стану належної позивачу квартири [ADDRESS] та усунення пошкоджень, спричинених залиттям яке сталося в травні 2014 року, на момент проведення експертизи складає 2302 грн. (а.с.72-90). Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно ч. 2 ст. 382 ЦК України власникам квартири у багатоквартирному будинку належать на праві спільної сумісної власності механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири. Згідно ст.322 ЦК України власник зобов»язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною 4 ст. 319 ЦК України визначено, що власність зобов'язує. Пунктом 18 Правил користування приміщеннями житлових будинків за призначенням, покладено обов'язок на власників квартир забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків. При наявності несправностей у квартирі вживати заходів до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Так, у відповідності до ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до положень ст. 1166, ст. 1167 ЦК України, для покладення відповідальності на заподіювача майнової та моральної шкоди, зокрема, внаслідок бездіяльності заподіювача, необхідна сукупність таких обов'язкових умов: наявність шкоди; протиправність дій заподіювача шкоди; причинний зв'язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою; вина в заподіянні шкоди. Таким чином, деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди. Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Згідно з ч. 2 ст. 1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Пояснення [PERSON], що у затопленні квартири його вина відсутня, жодними доказами не доведені. Згідно зі ст. 1192 ЦК України, розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілим, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Згідно з п. 5 ч. 3 ст. 79 ЦПК України, до витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать витрати, пов'язані з проведенням огляду доказів за місцем їх знаходження та вчиненням інших дій, необхідних для розгляду справи. Відповідно п.4 ч.1 ст.79 ЦПК України до судових витрат належать витрати, пов»язані із проведенням судових експертиз. Як вбачається з матеріалів справи, за проведення експертизи позивачем сплачено 1500 грн. згідно квитанції до прибуткового касового ордера №87 від 30.10.2014 року, за складання акту по затопленню від 20.05.2014 року позивачем сплачено 60 грн. згідно квитанції до прибуткового касового ордера № 1042 (а.с.10,99). Тож, у відповідності до п. 5 ч. 3 ст. 79 ЦПК України, п.4 ч.1 ст.79 ЦПК України ці витрати підлягають стягненню з відповідача. Згідно ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього кодексу. У силу ч.1 ст.212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. На підставі наведеного вище, враховуючи те, що відповідач не надав суду жодних належних та допустимих доказів відсутності його вини у затопленні квартири [ADDRESS] а у судовому засіданні встановлений та підтверджений висновком судової будівельно-технічної експертизи № 50/10 факт залиття квартири [ADDRESS] суд приходить до висновку що позов [PERSON] є обгрунтованим, доведеним та таким, що підялгає задоволенню.

Outcome: approved