Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-10 00:00:00

Позивач 26.07.2017 року звернувся до Приморського районного суду м. Одеси з позовом до [PERSON] та просив: стягнути з [PERSON] на користь позивача матеріальну шкоду в розмірі 6\~752 грн., моральну шкоду в розмірі 3\~000 грн. та судові витрати. В обґрунтування позову відзначено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . [PERSON] проживає поверхом вище в квартирі [ADDRESS] . У березні 2017 року квартиру позивача було затоплено. 05.03.2017 року позивач звернувся до відповідача з претензією, чоловік відповідача оглянувши затоплене приміщення відмовився відшкодувати збитки. 05.03.2017 року КП «ЖКС «Порто-Франківський» склав акт, згідно якою причина затоплення квартири є недотримання правил користування інженерними комунікаціями власника квартири [ADDRESS] [PERSON] . Згідно висновку експерта вартість ремонтно-відновлювальних робіт становить 6\~752 грн. Моральну шкоду позивач оцінює у розмірі 3000 грн. та вказує, що вона була завдана негативними емоціями, переживаннями та неможливістю нормального користування майном, порушення звичного способу життя. Справа надійшла до провадження судді Свяченої Ю.Б. та ухвалою від 27.07.2017 року провадження у справі було відкрите. До суду 21.09.2018 року надійшли заперечення на позовну заяву від [PERSON] , яка просила відмовити у задоволені позову [PERSON] Заперечення мотивовані тим, що акт КП «ЖКС «Порто-Франківський» складений з порушенням, в ньому вказані неповні дані учасників огляду, не вказано як, за допомогою яких досліджень було встановлено причинно-наслідковий зв`язок між фактом затоплення та діями відповідача, не вказано, які були здійсненні дії для встановлення причин затоплення. Також вказує, що результати експертизи не відповідають дійсності, адже результати гуртуються на Акті, що складений з порушенням законодавства. Ухвалою суду від 21.09.2017 року до участі у справі було залучено КП «ЖКС «Порто-Франківський» в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору. На підставі розпорядження керівника апарату Приморського районного суду м. Одеси №907/18 від 26.02.2018 року по справі було проведено повторний автоматизований розподіл, в результаті якого справа надійшла до провадження судді Загороднюка В.І. та ухвалою суду від 01.03.2018 року була прийнята до провадження судді. З письмових пояснень [PERSON] (а.с.98-102) вбачається, що позивач вже не перший раз вимагає з неї кошти, проте весь час скаржиться на вологість ванної кімнати, що пов`язано тим, що вона находиться над підвалом та відсутність штучної вентиляції. Відповідач стверджує, що [PERSON] має заборгованість за сплату житлово-комунальних послуг, проте стверджує, що КП «ЖКС «Порто-Франківський» приїхали задля складення акту в неділю 05.03.2017 року. На підставі розпорядження керівника апарату суду №858/19 від 07.02.2019 року по справі було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями, в результаті якого справу надійшла до провадження судді Бондаря В.Я. Ухвалою суду від 13.02.2019 року справа була прийнята до провадження судді Бондаря В.Я. та призначена до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 27.03.2019 року. В результаті проведення підготовчих дій, в підготовчому засіданні 27.03.2019 року протокольною ухвалою було закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті на 11.06.2019 року. У судовому засіданні [PERSON] підтримав заявлені позовні вимоги та просив задовольнити. [PERSON] , її представник [PERSON] та представник третьої особи Рибак [PERSON] .М. заперечували проти задоволення позову. Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, оцінивши докази, дійшов наступного висновку. Судом встановлено, що [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджується витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно. Згідно Акту комісії в складі старшого майстра дільниці №4 Деревянко [PERSON] , майстра дільниці №4 [PERSON] , сантехніка дільниці №4 [PERSON] , затвердженого начальником дільниці №4 [PERSON] від 05.03.2017 року технічний стан санвузлу в квартирі [ADDRESS] встановлено наступне: спостерігається намокання стелі в санвузлі та на кухні, площею 3 кв.м. з відставанням облицювального плитки на стелі. Причиною погіршення технічного стану санвузла в квартирі [ADDRESS] є проникнення стічних вод, що накопичилися на полу санвузла у вище розташованій квартирі [ADDRESS] , що належить [PERSON] , через не дотримання правил користування інженерними комунікаціями власника квартири. З висновку №080/2017 про проведення будівельно-технічного експертного дослідження від 22.05.2017 року ПП «Одеський науково-дослідницького центру експертних досліджень ім. Скибінського С.С.» вартість ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно виконати для усунення пошкоджень, спричинених залиттям приміщень квартири [ADDRESS] , [ADDRESS] , складає 6\~752,00 грн. Причини залиття квартири вказана експертом з акту комісії КП «ЖКС «Порто-Франківський». Адвокатом відповідача [PERSON] здійснено запит до КП «ЖКС «Порто-Франківський» щодо надання інформації за адресою: [ADDRESS] . З Довідки начальника дільниці №4 [PERSON] вбачається що заяви від [PERSON] не надходило. Акт від\~05.03.2017\~року начальник\~обслуговуючої дільниці\~№4\~не затверджував\~і не\~підписував, у зв`язку з чим просили вважати його недійсним. З довідки майстра дільниці №4 [PERSON] від 04.10.2018 року вбачається, що [PERSON] звертався з\~усною заявою\~в дільницю\~№4\~у зв`язку\~з залиттям\~квартири 05.03.2017\~року,\~про що після відвідування квартири було складено відповідний акт. З листа №2783/11 від 19.10.2018 року КП «ЖКС «Порто-Франківський» вбачається, що майстер виробничої дільниці не має права надавати довідки, тим більше без підпису начальника виробничої дільниці. Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (частина перша та друга статті 23 ЦК України). Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 N 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених\~осіб від\~потерпілої сторони\~та з\~боку винної\~є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Вищевказаний акт від 05.03.2017 року не відповідає вимогам, викладеним у Правилах, в ньому відсутній висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Крім того, у вказаному акті не зафіксовано відомості щодо винної сторони, як і будь-які дані про осіб, присутніх при складанні акта. Підпис начальника дільниці №4 КП «ЖКС «Порто-Франківський» [PERSON] на актів відсутній. З довідки [PERSON] вбачається, що він його не підписував та не затверджував. Крім того, акт не містить вказання обсягу необхідного ремонту та його орієнтованої вартості. Як вказує позивач залиття трапилось в березні 2017 року, акт складений 05.03.2017 року. День безпосередньо залиття квартири позивача не встановлений. Тому цей акт не може бути належним і допустимим доказом заподіяння відповідачем майнової шкоди. Аналогічного висновку дійшов ВС в постанові від 22 травня 2019 року у справі №640/8205/17. Крім того, позивачем не подано до суду належних та допустимих доказів проведення ремонтних робіт з метою усунення пошкоджень, заподіяних внаслідок залиття його квартири, а висновок експертизи ґрунтується лише на акті, описаному вище. На підставі викладеного суд дійшов висновку, що позивачем не доведено факт спричинення йому матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття квартири саме відповідачем. При цьому, факт залиття квартири позивача внаслідок течі саме з квартири відповідача не підтверджений належними, допустимими та достатніми доказами. Оскільки за змістом статті 1066 ЦК України відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, тоді як у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений. Оскільки предметом доказування у цій справі є факт залиття, наявність та розмір заподіяної шкоди, винність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача. Однак, всіх складових відповідальності відповідачки встановлено в судовому засіданні не було. Відповідно до ч.ч.3, 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно з ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Належним доказом розміру матеріальної шкоди може слугувати, наприклад, висновок експертизи, кошторис складений відповідною будівельною організацією (зазначені висновки містяться в ухвалах ВССУ від 16 листопада 2016р. у справі № 644/11576/15-ц; від 31 травня 2017 року у справі № 761/10016/13-ц; від 17 серпня 2017 у справі № 667/8086/15-ц). Оскільки, розмір завданої шкоди є істотною обставиною, яка підлягає доведенню, і суд, виходячи із принципу диспозитивності, за відсутності належних доказів, не може на власний розсуд визначати розмір завданої шкоди, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено належними, допустимими. достатніми доказами розміру завданої шкоди та причинно-наслідкового зв`язку між пошкодження у його квартирі та винними діями чи бездіяльністю відповідача. Згідно з положеннями ч.ч. 1-4 ст. 12, ч.ч. 1,5,6 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підставі викладеного, суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність, достатність доказів, вважає, що позовні вимоги про стягнення з відповідачки матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, задоволенню не підлягають, оскільки не доведено розмір заподіяної шкоди позивачу, не встановлено винність дій відповідача, причинно-наслідковий зв`язок між шкодою та діями відповідача. Крім того, позивачем не доведено, що неправомірними діями відповідача у зв`язку з залиттям йому завдано моральної шкоди, яка виразилась у порушенні нормального способу життя тощо. Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У зв`язку з тим, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, то і судовий збір не підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Outcome: dismissed