Jurisdiction: civil
Date: 2017-09-14 00:00:00

позивач [PERSON] 20.07.2017 року звернулася\~ до Дружківського міського суду з позовною заявою до Територіальної громади в особі Ясинуватської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої позовні вимоги позивачка обґрунтувала\~ тим, що 29 грудня 2015 року помер її батько [PERSON]. Після\~ його смерті відкрилася спадщина на спадкове майно у вигляді нерухомого майна та пенсійних виплат, які перебувають в АТ «Ощадбанк» України. Позивачкою був пропущений встановлений законом шестимісячний термін подачі заяви про прийняття спадщини, тому нотаріусом їй було рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для подання такої заяви. Зазначає, що не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини у встановлений термін в звязку з істотними труднощами, оскільки після смерті батька, найдорожчої людини у її житті, вона перебувала в тяжкому душевному стані, так як втратила саму близьку людину. Крім того, місцем відкриття спадщини є місто Ясинувата Донецької області, в якому вона проживає і яке з липня 2014 року піддається щоденним обстрілам у звязку з проведенням АТО. Таким чином, на момент смерті батька і протягом шестимісячного терміну встановленого для прийняття спадщини, нотаріуси України були відсутні в м. Ясинувата, а виїхати за межі тимчасово окупованої території вона не змогла із-за постійних обстрілів, так як боялася за своє життя. Позивачка просить\~ визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті її батька [PERSON], який помер 29 грудня 2015 року. В судове засідання, позивачка не зявилась, проте надала заяву слухати позов за її відсутності, наполягає на позові, просить його задовольнити /а.с. 16/ Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, не надав суду заяву про поважність пропуску судового засідання або про проведення розгляду справи у його відсутність, заперечень на позовну заяву не надав. Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд вважає за можливим розглядати справу у відсутність відповідача та ухвалити заочне рішення по даній справі в порядку ст.ст.\~224,\~225 ЦПК України. Вивчивши письмові докази по справі, суд\~ приходить до висновку, що позовні вимоги\~ підлягають\~ задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що позивачка є дочкою померлого [PERSON], про що свідчать: свідоцтво про народження серії VII-УР № 0093215 від 06 грудня 1965 року, актовий запис № 404 зроблено Авдіївським міськбюро РАЦСу Донецької області /а.с. 8/. Реєстрація шлюбу від 28 лютого 1987 року, свідоцтво про укладення шлюбу серії V-НО № 335233\~ від 29 серпня 1988 року, актовий запис № 49 зроблено Ясинуватським відділом РАЦСу Донецької області, з якого вбачається, що позивачка [PERSON] в звязку із реєстрацією шлюбу змінила своє прізвище «Кошелєва» на «Касич» /а.с. 9/. Реєстрація шлюбу від 12 жовтня 1990 року, свідоцтво про укладення шлюбу серії V-НО № 443468\~ від 12 жовтня 1990 року, актовий запис № 275 зроблено Авдіївською міською радою м. Ясинувата Донецької області, з якого вбачається, що позивачка [PERSON] в звязку із реєстрацією шлюбу змінила своє прізвище «Касич» на «Колесова» /а.с. 10/. Реєстрація шлюбу від 01 березня 2014 року, свідоцтво про укладення шлюбу серії І-НО № 349609\~ від 01 березня 2014 року, актовий запис № 33 зроблено відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Ясинувата реєстраційної служби Ясинуватського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області, з якого вбачається, що позивачка [PERSON] в звязку із реєстрацією шлюбу змінила своє прізвище «Колесова» на «Вороніна» /а.с. 11/. Відповідно до положень частини 1 статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. 29 грудня 2015 року помер [PERSON], у віці 76 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-НО №946802, виданим Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, про що складено відповідний актовий запис №476 (а.с.15). Після смерті [PERSON]відкрилася спадщина на спадкове майно у вигляді нерухомого майна та пенсійних виплат, які перебувають в АТ «Ощадбанк» України. [PERSON] не реалізувала свого права на спадщину, як спадкоємець за законом, не прийняла спадщину, у вигляді нерухомого майна та пенсійних виплат, які перебувають в АТ «Ощадбанк» України. Згідно з ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. 1261-1265 ЦК України. \~ \~ \~ \~ Згідно з ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. 22 жовтня 2014 року померла мати позивачки та дружина [PERSON], [PERSON], у віці 70 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-НО №824109, виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Ясинувата реєстраційної служби Ясинуватського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області, про що складено відповідний актовий запис №435 (а.с.14). Отже, спадкоємцем І-ї черги за законом, після смерті [PERSON] є його дочка [PERSON] Суд встановив, що єдиним спадкоємцем, хто міг прийняти спадщину, що відкрилась після смерті [PERSON], є його дочка [PERSON] Позивачка дізналась, що пропустила строк на прийняття спадщини, оскільки звернувшись до нотаріуса з метою оформлення права на спадщину, вона отримала відмову. Дружківська державна нотаріальна контора надала відмову не у письмовому вигляді, а лише усно. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця,який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. З матеріалів справи вбачається, що у встановлений законом шестимісячний строк [PERSON] заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] не подала. У відповіді № 809/01-16 від 17.08.2017 року на запит суду № 229/2708/17/14051/2017 від 15.08.2017 року, Дружківська державна нотаріальна контора надала інформацію, що після смерті [PERSON], померлого 29 грудня 2015 року, заяви про прийняття або відмову від спадщини в Дружківську державну нотаріальну контору не надходили, спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось /а.с.31/. Після смерті батька позивачка не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини у встановлений термін в звязку з істотними труднощами, оскільки після смерті батька, вона перебувала в тяжкому душевному стані, так як втратила саму близьку людину. Крім того, місцем відкриття спадщини є місто Ясинувата Донецької області, в якому вона проживає і яке з липня 2014 року піддається щоденним обстрілам у звязку з проведенням АТО. Таким чином, на момент смерті батька і протягом шестимісячного терміну встановленого для прийняття спадщини, нотаріуси України були відсутні в м. Ясинувата, а виїхати за межі тимчасово окупованої території вона не змогла із-за постійних обстрілів, так як боялася за своє життя. Враховуючі наведені положення чинного законодавства, існуючи обставини та досліджені докази, суд вважає підтвердженою поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини та можливість надання додаткового строку тривалістю у шість місяці.\~\~

Outcome: approved