Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-28 00:00:00

Позивач [PERSON] є власником домоволодіння [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно, а також є побутовим споживачем електричної енергії, що надає відповідач АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», за вказаною адресою, що підтверджується також сплатою рахунків за спожиту електроенергію (а.с.6,7, 12). Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року № 2019-VIII (чинний з 11.06.2017р.), «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», які затверджені постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №312 від 14.03.2018 року (чинні з 19.04.2018р.), «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562 (зареєстрована у Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656), із змінами і доповненнями, внесеними постановою НКРЕ України від 14.10.2010 року №1338). Відповідно до ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема згідно п.4 ч.2 цієї статті: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Аналогічні положення містилися і в статтях 26, 27 Закону України від 16.10.1997 року «Про електроенергетику», який втратив чинність на підставі Закону № 2019-VIII від 13.04.2017. Відповідно до п.п.12, 20 п.5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року №312, споживач електричної енергії зобов`язаний: забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. 15 листопада 2018 року працівниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» Краматорський РЕМ - [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] складений Акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення №221616, з якого вбачається, що представниками постачальника електричної енергії за участю споживача [PERSON] було проведено перевірку, в ході якої встановлено, що споживач [PERSON] при користуванні електричною енергією за адресою: [ADDRESS] порушив ПКЕЕН та умови Договору, а саме було виявлене самовільне підключення електроустановок (токоприймачів або електропроводки) до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника с порушенням схеми обліку, виявити яке представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приборів обліку не мали можливості. Змонтована розетка на кухні, під мийкою зі скритою електропроводкою, поза приладом обліку електроенергії. При включенні навантаження в розетку - мікрохвильову піч, диск електролічильника не обертається. При відключені запобіжників (пробки-автомат) після лічильника, напруга у розетці є. Споживач відмовився від часткового демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення. Електрична енергія споживається, лічильником не обліковується. (а.с.8-9, 22-25). Наявний у справі Акт №221616 від 15 листопада 2019 року містить три підписи представників енергопостачальника із зазначенням факту порушення, містить підпис споживача [PERSON] із зазначенням, що він згоден з порушенням, та один примірник акту вручений споживачу, про що є відповідна позначка. В матеріалах справи мається письмовий дозвіл від 15.11.2018 року [PERSON] на дослідження електроустановок, електропроводки, приборів обліку, розташованих за адресою: [ADDRESS] (а.с.29). Відповідно до копії заяви від 19.11.2019 року [PERSON] просив розглянути Акт порушення ПКЕЕН № 221616 від 15.11.2018 року на засіданні комісії по розгляду актів порушення ПКЕЕН 19.11.2018 року. (а.с.31). Згідно протоколу засідання комісії Краматорського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», правонаступником якого є АТ «ДТЕК Донецькі електромережі», № 320 від 19.11.2018 року по розгляду Акту про порушення ПКЕЕ для населення № 221616 від 15.11.2018 року, сума недооблікованої електроенергії становить 72 666,15 грн. Розрахунок проведений за період з 17.11.2015 року по 15.11.2018 року згідно п.3.3 Методики. Споживач [PERSON] був присутній на розгляді акту про порушення ПКЕЕ для населення та отримав копію протоколу засідання комісії 19.11.2018 року. (а.с.10, 26). 20.11.2018 року позивачем було сплачено 14533,23 грн. в рахунок погашення заборгованості за актом від 15.11.2018 року №221616. 21.11.2018 року позивач [PERSON] звернувся до відповідача з заявою про укладення графіку погашення заборгованості по акту №221616 від 15.11.2018 року (а.с.38). 21.11.2018 року між АТ «ДТЕК Донецькі електричні мережі» та [PERSON] було укладено договір про погашення заборгованості по акту про порушення ПКЕЕН №221616 від 15.11.2018 року, відповідно до якого було затверджено графік погашення заборгованості терміном на 12 місяців (а.с.39). Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] суду показала, що вона є дружиною позивача [PERSON] та мешкає за адресою [ADDRESS] . 15 листопада 2018 року, коли вона була вдома, до них прийшли три працівника РЕМ перевірити показання лічильника. Чоловік впустив їх додому. Два працівника РЕМ були біля лічильника, а третій ходив по будинку з приладом, пройшов весь будинок і потім повернувся на кухню. У неї зі спальні до кухні йде подовжувач. Працівник РЕМ підійшов до подовжувача, ввімкнув прилад до переноски і вона заклацала, на що він сказав: «ооо, горить». Весь цей час двоє працівників були біля лічильника та могли його ввімкнути. Кожен рік у листопаді у них перевіряли лічильник, все було нормально. Вона пропонувала перевірити розводку, яка знаходиться на горищі будинку та пішла за драбиною, але коли вона повернулась, працівники РЕМ вже склали акт. До горища вони відмовились підніматися, місце підключення розетки вони не зазначили. Хоча, якщо б у них була безоблікова розетка, то вона повинна бути підключена на горищі. Працівники РЕМ відключили будинок від електроенергії та вони вимушені були сплатити 14800 грн. штрафу. Допитані в судовому засіданні свідок [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] суду показали, що вони є працівниками енергопостачальника. За адресою [ADDRESS] з дозволу споживача була проведена перевірка та виявлена безоблікова розетка, яка була захована під мийку. Під час перевірки був споживач [PERSON] та його дружина. У доступі на горище споживач та його дружина їм відмовили, також відмовились від демонтажу конструкції для виявлення місця самовільного підключення. Був складений акт про порушення ПКЕЕН. Споживач був згоден з порушенням та підписав акт без зауважень. Згідно з приписами п.п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14 березня 2018 року, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням. Відповідно до п.п. 8.2.6, 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14 березня 2018 року, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. Уразі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. Тобто окреме оскарження акту про порушення, протоколу за наслідками розгляду акту, а також штрафу за розрахунком спожитої не облікованої електроенергії чинним законодавством не передбачено. Відповідні заперечення можуть бути заявлені споживачем у ході судового розгляду вимог постачальника щодо оплати споживачем вартості необлікованої електроенергії. Частиною 4 статті 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. У висновках Великої Палати Верховного Суду, викладених у Постанові від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц, провадження № 14-503цс18 вказано, що як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини. Складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, тому оскарження лише факту складення такого акту, який не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту прав. Зазначений акт може бути визнаний як доказ (із наданням йому відповідної оцінки судом під час вирішення іншого спору), зокрема щодо відшкодування матеріальних збитків, при вирішенні якого суд зобов`язаний дати оцінку щодо дійсності цього акту. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту. Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеному у Постанові від 08 серпня 2018 року у справі № 285/1893/17, провадження № 61-27407св18, вказано що оскарження протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення, що є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством. Визнання вимоги про оплату збитків незаконною не передбачено чинним законодавством, оскільки сама вимога носить рекомендаційний характер і сторони у разі необхідності можуть вжити заходів для досудового врегулювання спору. Складений до вимог ПКЕЕН протокол також є лише фіксацією заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії збитків. Вказані документи (акт та протокол) у разі звернення постачальника електричної енергії із позовом до суду про відшкодування вказаних збитків можуть бути надані як докази, які повинні оцінюватись судом у сукупності з іншими належними доказами, а їх самостійне оскарження не передбачено чинним законодавством. Оскарження порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, а також формули розрахунку відповідно до Методики № 562 повинно відбуватися виключно під час звернення постачальника електричної енергії з позовом до суду про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії. Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд України у постанові від 12 вересня 2011 року № 6-25цс11. Судом встановлено, що відповідач АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» не звертався до позивача [PERSON] з позовом про відшкодування збитків внаслідок безоблікового використання електроенергії. Таким чином, суд дійшов висновку про те, що ані позовна вимога [PERSON] про визнання незаконним протоколу засідання комісії № 320 від 19.11.2018 року по розгляду акту про порушення ПКЕЕ для населення, ані позовна вимога [PERSON] про визнання незаконними вимоги відповідача про сплату вартості недооблікованої електроенергії у розмірі 72666,15 грн. не підлягає задоволенню, адже вони не є самостійним предметом судового розгляду та можуть бути розглянуті судом у разі їх заявлення споживачем у якості заперечень лише під час вирішення іншого спору - за позовом постачальника щодо підтвердження факту викрадення споживачем електричної енергії та стягнення з нього вартості необлікованої електричної енергії. Відповідно до п.3 ст.22 Закону України «Про захист прав споживачів» позивач звільнений від сплати судового збору. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд враховує, що у задоволенні позову було відмовлено, в той час як відповідач або його представник не заявляли про наявність у них судових витрат. Отже, судові витрати, які підлягають розподілу, у цій справі відсутні. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed