Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-23 00:00:00

Позивач 13.12.2016 р. звернувся до суду з позовом [PERSON] про стягнення боргу за договором позики. В обґрунтування своїх позовних вимог зазначила, що 07.02.2014 року [PERSON], [INFO], отримала від [PERSON] кошти у розмірі 2700 грн. та зобовязалась повернути гроші частинами у термін: 1000 грн. до 11.03.2014 року; 1100 грн. до 11.04.2014 року; 600 грн. до 11.05.2014 року. Відповідач [PERSON], в порушення умов договору позики зобовязання не виконала, суму позики не повернула. З урахуванням уточнених позовних вимог просить суд стягнути з відповідача суму боргу у розмірі 2700 грн. із урахуванням індексу інфляції та трьох процентів річних та судові витрати у розмірі 551,20 грн. Позивач в судове засідання не зявились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила розглянути справу без її участі, проти заочного розгляду справи не заперечувала. Відповідач [PERSON], в судове засідання не зявилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Відповідно положень\~ст. 224 ЦПК України, зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного. Судом встановлено, що відповідно до розписки від 07.02.2014 року, 07.02.2014 року [PERSON] отримала у [PERSON] грошові кошти у розмірі 2700 грн., та зобовязалась повернути гроші частинами у термін: 1000 грн. до 11.03.2014 року; 1100 грн. до 11.04.2014 року; 600 грн. до 11.05.2014 року, що підтверджується відповідною розпискою від 07.02.2014 року. Відповідно ст. 1046 ЦК України за договором позики позикодавець передає у власність позичальникові грошові кошти, а позичальник зобов,язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей. Відповідно ст. 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподаткованого мінімуму доходів громадян. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості\~речей. Статтею 1048 ЦК України передбачено, що позикодавець має право на одержання від позичальника\~процентів\~від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Отже, письмова форма договору позики внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику. Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Відповідно до частин першої та другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Договір позики є двостороннім правочином, а також він є одностороннім договором, оскільки після укладення цього договору всі обов'язки за договором позики, у тому числі повернення предмета позики або рівної кількості речей того ж роду та такої ж якості, несе позичальник, а позикодавець набуває за цим договором тільки права. За своєю суттю розписка про отримання в борг грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору за договором позики, підтверджуючи як його укладення, так і умови договору, а також засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми або речей. Відповідно до ч. 1\~ст. 1049 ЦК України\~позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Частина 1\~статті 1051 ЦК України\~передбачає, що позичальник має право оспорити договір позики на тій підставі, що грошові кошти або речі насправді не були одержані ним від позикодавця або були одержані у меншій кількості, ніж встановлено договором. Згідно ч. 1\~ст. 1050 ЦК України\~якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до\~статті 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов'язаний сплатити неустойку відповідно до\~статей 549 - 552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до\~статті 1048 цього Кодексу. Надаючи оцінку наданим доказам, суд дійшов до висновку, що письмова розписка від 07.02.2014 року, складена між [PERSON] та [PERSON] про отримання коштів у розмірі 2700 грн., є письмовою формою договору позики, та внаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладення договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику, а тому вважає, що у відповідача виникло боргове зобовязання перед позивачем. Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині стягнення боргу за договором позики у розмірі 2700,00 грн. обґрунтовані та підлягають задоволенню. Що стосується позовних вимоги в частині в частині стягнення з відповідача суму боргу із урахуванням індексу інфляції та трьох процентів річних за невиконання зобовязань, суд враховує наступне. На підставі ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання; боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлені договором або законом. Відповідно до п. 18\~Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» №5 від 30.03.2012 року За змістом\~статті 552,\~частини другої статті 625 ЦК\~інфляційне нарахування на суму боргу за порушення боржником грошового зобов'язання, вираженого в національній валюті, та три проценти річних від простроченої суми полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, тому суд має виходити з того, що ці кошти нараховуються незалежно від сплати ним неустойки (пені) за невиконання або неналежне виконання зобов'язання. Враховуючи те, що на час розгляду справи борг за борговою розпискою від 07.02.2014 року не повернуто, то суд вважає за необхідне стягнути суму боргу з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних за невиконання зобовязань за наступним розрахунком. Розрахунок боргу по сумі 1000 грн. буде складати: Розрахунок суми боргу з урахуванням індексу інфляції Загальний відсоток інфляції розраховується шляхом усіх показників інфляції за період та складає: 1,995 за період 11.03.2014 - 01.01.2017 Суму інфляції розраховуємо: (сума боргу*процент інфляції)- сума боргу (1000* 1,995)-1000 =995 Таким чином, сума боргу з урахуванням індексу інфляції складає 1995,00 грн. Розрахунок процентів (3% * суму боргу*кількість прострочених днів)/365(кількість днів у році) (3,%*1000*1050)/365=86,30 Таким чином, загальна сума процентів за договором складає 86,30 грн. Усього 2081,30 грн. Розрахунок боргу по сумі 1100 грн. буде складати: Розрахунок суми боргу з урахуванням індексу інфляції Загальний відсоток інфляції розраховується шляхом усіх показників інфляції за період та складає: 1,952 за період 11.04.2014 - 01.01.2017 Суму інфляції розраховуємо: (сума боргу*процент інфляції)- сума боргу (1100* 1,952)-1100 =1047,20 Таким чином, сума боргу з урахуванням індексу інфляції складає 2147,20 грн. Розрахунок процентів (3% * суму боргу*кількість прострочених днів)/365(кількість днів у році) (3,%*1100*10200)/365=92,22 Таким чином, загальна сума процентів за договором складає 92,22 грн. Усього 2239,42 грн. Розрахунок боргу по сумі 600 грн. буде складати: Розрахунок суми боргу з урахуванням індексу інфляції Загальний відсоток інфляції розраховується шляхом усіх показників інфляції за період та складає: 1,89 за період 11.05.2014 - 01.01.2017 Суму інфляції розраховуємо: (сума боргу*процент інфляції)- сума боргу (600* 1,89)-600 =534 Таким чином, сума боргу з урахуванням індексу інфляції складає 1134 грн. Розрахунок процентів (3% * суму боргу*кількість прострочених днів)/365(кількість днів у році) (3,%*600*989)/365=48,77 Таким чином, загальна сума процентів за договором складає 48,77 грн. Усього 1182,77 грн. Загальна сума боргу дорівнює 5503,49 грн. (2081,30 грн. + 2239,42 грн. + 1182,77 грн.) Виходячи з наведеного, суд, дослідивши матеріали справи, законодавство, що регулює дані правовідносини, дійшов до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про стягнення боргу за договором позики ґрунтуються на законі та підлягають задоволенню, та стягненню підлягає сума боргу у розмірі 5503,49 грн., яка складається із суми боргу у розмірі 2700,00 грн., індексу інфляції у розмірі 2576,20 грн., та 3% річних у розмірі 227,29 грн.. Згідно вимог ч. 1 ст. 88 ЦПК України, суд приходить до висновку, що з відповідача належить присудити позивачеві документально підтверджені судові витрати у розмірі 551,20 грн.

Outcome: approved