Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-09 00:00:00

Позивач 18.12.2018 звернувся до суду з позовом, в якому просив суд стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] вартість недооблікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН у розмірі 5610,94 грн., а також вирішити питання про розподіл судових витрат. В обґрунтування позову вказував, що АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», будучи правонаступником ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго», у відповідності із Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018, здійснює постачання електричної енергії споживачам. [PERSON] та [PERSON], у відповідності із Законами України «Про житлово-комунальні послуги», «Про ринок електричної енергії», «Про захист прав споживачів», є споживачами Криворізького району електричних мереж за адресою: [ADDRESS]. На [PERSON] відкрито особовий рахунок [NUMBER], а 04.06.2014 нею, як власником будинку укладено договір про користування електричною енергією для побутових споживачів. [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS]. 29.03.2018 представниками енергопостачальника, за адресою споживачів: [ADDRESS], проведено перевірку дотримання ПКЕЕН, в результаті якої виявлено порушення п. 48 ПКЕЕН, а саме: «Використання недооблікованої електричної енергії шляхом самовільного підключення після відключення до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку поза засобом обліку. Самовільне підключення виконане шляхом накиду дроту на ЛЕП 0,4 кВ, з метою безоблікового споживання електроенергії». Порушення зафіксовано в акті Н № 137305 від 29.03.2018, який [PERSON] підписав без зауважень, копію акту отримав. На підставі вказаного акту, відповідно до п. 53 ПКЕЕН, п. 1.2, 3.1.5, 3.2., 3.3, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕН, виконано розрахунок суми збитків за період з 13.12.2017 (дата повторного відключення) по 29.03.2018 (дата відключення по акту порушення) на суму 5610,94 грн. Споживач повідомлявся про факт нарахування заборгованості та необхідність її погашення, однак заборгованість не сплачена, у зв'язку з чим позивач звернувся до суду з позовом. Представник позивача в судове засідання не з'явилася, надавши заяву про розгляд справи за її відсутності, проти заочного розгляду справи не заперечувала. Вказала, що дійсна сума боргу - 5610,94 грн. (а.с.46). Відповідач [PERSON] у судове засідання не з'явилася, однак через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги не визнала, вказуючи, що не має жодного відношення до будинку [ADDRESS] область та сформованої заборгованості. Відзиву не надала (а.с.41). Відповідач [PERSON] будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, за зареєстрованим в установленому порядку місцем проживання (а.с.26), в судове засідання повторно не з`явився (а.с. 36, 40), причини неявки суду не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності та відзиву до суду не надходило. Оскільки у справі беруть участь два відповідачі, при цьому один з них - [PERSON] надала до суду заперечення проти позову, висловивши свою думку щодо предмету позову, суд відповідно до ч.2 ст. 280 ЦПК України позбавлений можливості проводити заочний розгляд справи. У зв`язку з неявкою в судове засіданні всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Суд, вивчивши письмові матеріали справи, надавши оцінку доказам, дослідженим у судовому засіданні, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі», яке є правонаступником ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» (а.с.5-7), відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018, постачає електричну енергію споживачам. [PERSON] є власником будинку [ADDRESS], що підтверджується інформацією з державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.47-48). Відповідно до розпорядження голови Надеждівської сільської ради № 06-р від 10.02.2016, [ADDRESS] перейменована на [ADDRESS] (а.с.49). Вказане спростовує твердження [PERSON] про те, що вона не має жодного відношення до вказаного будинку. Надані [PERSON] розписка від 09.04.2013 та акт від 08.04.2019 як доказ відчуження нею будинку [ADDRESS] (а.с.10, 44-45), суд розцінює критично, оскільки вказані докази не є належним доказом факту купівлі-продажу будинку, адже відповідно до ст. 657 ЦК України договір купівлі-продажу житлового будинку має бути укладений у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню. Більш того, акт від 08.04.2019 складений за участі депутата Недайводської сільської ради в сільській раді не посвідчений, а розписка від 09.04.2013 не дозволяє ідентифікувати нерухомість відносно якої її складено. Твердження [PERSON] про відсутність її відношення до вказаного будинку, спростовуються також договором від 04.06.2014 року про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області (а.с.11-13), який укладений нею для забезпечення електроенергією будинку [ADDRESS], вже після 09.04.2013 - дати складення розписки про продаж нерухомості. Оцінивши всі вище вказані обставини та докази надані сторонами, суд приходить до висновку що саме [PERSON] є власником будинку [ADDRESS]. Як слідує з довідок Недайводської сільської ради Криворізького району Дніпропетровської області [PERSON] зареєстрований та проживає у вище вказаному будинку, що можливе лише з дозволу власника будинку, тобто [PERSON] (а.с.8-9, 26). [PERSON] зареєстрована та фактично проживає у сусідньому будинку [ADDRESS] (а.с.27). Відповідно до ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. 29.03.2018 за адресою [ADDRESS], представниками енергопостачальника виявлено факт порушення п. 48 ПКЕЕн, а саме: використання не облікованої електричної енергії шляхом самовільного підключення після відключення до електромережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку поза засобом обліку. Самовільне підключення виконано шляхом накиду дроту на ЛЕП-0,4 кВ, з метою без облікового споживання електроенергії», про що складено акт № 137305 від 29.03.2018 (а.с. 15). Факт попереднього відключення електричної енергії за вказаною адресою 13.12.2017 підтверджується відомістю енергопостачальника (а.с.14). Акт складено в присутності [PERSON], який підписав акт без зауважень, другий примірник акту отримав, що підтвердив своїм підписом в ньому (а.с.15-16). Вказане свідчить про те, що [PERSON] на момент виявлення порушення ПКЕЕН проживав у вказаному домоволодінні та визнав факт споживання електричної енергії. Відповідно до п.2 розділу 1 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999 зі змінами, в редакції чинній на дату складення акту про порушення, побутовий споживач - фізична особа, яка використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з електропостачальником. На підставі вказаного акту, комісією Криворізького РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем ПКЕЕн, відповідно до п.п.5 п. 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕн, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року № 562, здійснено розрахунок розміру відшкодування збитків по акту № Н 137305 від 29.03.2018 на загальну суму 5610,94 грн., що підтверджується протоколом № 14/137305 від 20.04.2018 та розрахунком розміру відшкодування збитків по акту (а.с.17-19). Про розмір нарахованих збитків [PERSON] повідомлявся (а.с.19-21), але заборгованість не сплачена. Відповідно до п. 48 ПКЕЕн, Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМ України № 1357 від 26.07.1999, зі змінами, яка була чинною на момент існування спірних правовідносин, побутовий споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку, прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію. Згідно з п. 53 ПКЕЕн, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 0.05.2006 № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків. Відповідно до ст. 623 ЦК України, боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором. Відповідно до ст. 541 ЦК України, солідарний обов'язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов'язання. Оскільки, в судовому засіданні доведено факт порушення ПКЕЕн за адресою: [ADDRESS], яке належить на праві власності [PERSON] та в якому зареєстроване місце проживання [PERSON], який був присутнім при складенні акту про порушення, підписав його, при цьому зміст не заперечив, факти такого порушення зафіксовано у визначеному законом порядку, АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» доведено в судовому засіданні правомірність нарахування розміру збитків завданих енергопостачальнику в результаті самовільного підключення до електромережі, тому суд, надавши оцінку всій сукупності доказів досліджених в судовому засіданні на предмет їх належності, допустимості, достовірності та достатності, вважає що відповідальність [PERSON] та [PERSON] перед енергопостачальником має бути солідарною, у зв'язку з неподільністю предмета зобов'язання. У зв'язку з цим, суд вважає за необхідне стягнути солідарно з [PERSON] та [PERSON] на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» 5610,94 грн. в рахунок відшкодування вартості недооблікованої електричної енергії внаслідок порушення ПКЕЕн. Оскільки позовні вимоги позивача задоволено в повному обсязі, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів, в рівних частках з кожного, на користь позивача понесені ним та документально підтверджені витрати на сплату судового збору, в розмірі 1762 грн. (а.с.1), тобто по 881 грн. з кожного.

Outcome: approved