Jurisdiction: civil
Date: 2015-11-23 00:00:00

Позивач 19 серпня 2015 року звернувся до суду з позовом, в якому вказав, що 10 березня 2006 року між ВАТ КБ «Надра», правонаступником якого є ПАТ КБ «Надра» та [PERSON] був укладений кредитний договір № 8/2006/978-К/657-А, згідно з умовами якого Банк надав [PERSON] кредит у розмірі 31499,00 євро 00 центів, в порядку та на умовах визначених кредитним договором. У свою чергу [PERSON] порушила умови укладеного договору в частині своєчасного погашення платежів передбачених умовами договору, чим не виконала зобовязання за договором, у звязку з чим станом на 03.08.2015 р. за договором виникла заборгованість у розмірі 35602 євро 01 цент та 3902582,72 гривень, з яких: 25404 євро 53 центів заборгованість за сумою кредиту; 10197 євро 48 центів заборгованість по процентам; 3670445 гривень 61 копійка, що за курсом НБУ є еквівалентом 158416 євро 34 центів пеня за несвоєчасне погашення заборгованості; 232137 гривень 11 копійок, що за курсом НБУ є еквівалентом 10019 євро 03 центи заборгованість по сплаті комісії. В забезпечення виконання зобов`язань 10 березня 2006 року між Банком та [PERSON] був укладений договір поруки №657/01, відповідно до умов якого поручитель взяв на добровільних засадах зобов`язання відповідати перед Банком у разі порушення умов договору позичальником. Позивач просив стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за кредитним договором у розмірі у розмірі 35602 євро 01 цент та 3902582,72 гривень, а також судові витрати. Представник позивача у судове засідання не зявився, надійшла письмова заява з проханням розглядати справу у його відсутність, підтримав позовні вимоги і просив задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідачі у судове засідання не зявилися, про час і місце судового засідання повідомлялися належним чином, [PERSON] був повідомлений через газету Вісті Придніпровя. Про причини неявки суду не повідомили. З письмової згоди представника позивача суд ухвалює рішення про заочний розгляд справи, що відповідає положенням статті 224 ЦПК України. Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. Згідно витягу зі Статуту ПАТ КБ «Надра», погодженого Національним банком України, правонаступником усіх прав та обовязків Відкритого акціонерного товариства Комерційний банк «Надра» є Публічне акціонерне товариство Комерційний банк «Надра». Судом встановлено, що 10 березня 2006 року між ВАТ КБ «Надра», правонаступником якого є ПАТ КБ «Надра» та [PERSON] був укладений кредитний договір № 8/2006/978-К/657-А, згідно з умовами якого Банк надав [PERSON] кредит у розмірі 31499,00 євро 00 центів (а.с.7-10). В забезпечення виконання умов кредитного договору, 10 березня 2006 року між Банком та [PERSON] був укладений договір поруки №657/01, відповідно до умов якого поручитель взяв на добровільних засадах зобов`язання відповідати перед Банком у разі порушення умов договору позичальником (а.с.11-12). Пунктом 1.2 укладеного між сторонами Договору поруки передбачено, що у разі невиконання боржником зобовязань за кредитним договором, боржник та поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники. Таким чином, банк свої зобовязання по договору виконав належним чином. У свою чергу [PERSON] порушила умови укладеного договору в частині своєчасного погашення платежів передбачених умовами договору, чим не виконала зобовязання за договором, у звязку з чим станом на 03.08.2015 р. за договором виникла заборгованість у розмірі 35602 євро 01 цент та 3902582,72 гривень, з яких: 25404 євро 53 центів заборгованість за сумою кредиту; 10197 євро 48 центів заборгованість по процентам; 3670445 гривень 61 копійка, що за курсом НБУ є еквівалентом 158416 євро 34 центів пеня за несвоєчасне погашення заборгованості; 232137 гривень 11 копійок, що за курсом НБУ є еквівалентом 10019 євро 03 центи заборгованість по сплаті комісії (а.с.5-6). Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Так, згідно ч. 3 ст. 551 ЦК України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення. Разом з тим, заявлені позивачем вимоги про стягнення з відповідачів пені за несвоєчасне погашення заборгованості у розмірі 3670445 гривень 61 копійка, що за курсом НБУ є еквівалентом 158416 євро 34 центів значно перевищує розмір збитків за кредитом, тому суд вважає, що розмір пені за невиконання основного зобов`язання має бути зменшений. При вирішенні питання про зменшення неустойки (штрафу, пені) суди повинні обєктивно оцінити конкретну ситуацію: чи є цей випадок винятковим виходячи з інтересів обох сторін, які заслуговують на увагу; майновий стан сторін; ступінь виконання зобовязання; причини неналежного виконання зобовязання та форму вини боржника; співрозмірність розміру неустойки наслідкам порушення; добровільне усунення винною стороною порушення та його наслідків тощо. З огляду на вищевикладене при вирішенні розміру пені, яку слід стягнути з відповідачів, суд також враховує співрозмірність розміру неустойки наслідкам порушення, а також вимоги розумності і справедливості і вважає за можливе зменшити суму неустойки до 25404 євро 53 центів. Відповідно до статті 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно статті 526 ЦК України, зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а при відсутності таких умов і вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно застосовуються. Відповідно до вимог статті 610 ЦК України, порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання). Відповідно до частини 1 статті 611 ЦК України, у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором. Крім того, статтею 554 ЦК України визначено, що у разі порушення боржником зобовязання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя. Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки. Особи, які спільно дали поруку, відповідають перед кредитором солідарно, якщо інше не встановлено договором поруки. Згідно статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. Таким чином, аналізуючи в сукупності наявні по справі докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими, в повному обсязі доведеними з його боку та підлягають частковому задоволенню, внаслідок чого слід стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача суму заборгованості в розмірі 61006 євро 54 центів та 232137 гривень 11 копійок. Крім того, згідно положень частини 1 статті 88 ЦПК України, оскільки позивачем при подачі позову було оплачено судовий збір, таким чином з відповідачів також належить стягнути на користь позивача понесені судові витрати в сумі 3654 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial