Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-09 00:00:00

Позивач [PERSON] 25.09.2020 року звернувся до суду із позовом до Родинської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, посилаючись на те, що спірним об`єктом нерухомості є квартира [ADDRESS] , власницею якої є його тітка [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла. За життя [PERSON] на праві приватної власності володіла квартирою [ADDRESS] . У цей же день сестра [PERSON] - [PERSON] у того ж продавця придбала квартиру [ADDRESS] . Зазначені квартири розташовані на одному сходовому майданчику, вони мають різні входи, проте між собою мають суміжний вхід, на підтвердження чого складений директором ПП «Керуюча компанія «Стандарт» [PERSON] в присутності сусідів від 1.09.2020 року. [PERSON] це рідна тітка позивача по лінії батька, вона була одинокою особою, близьких родичів, крім нього та його рідної сестри [PERSON] , не мала. [INFO] [PERSON] померла. Після її смерті мати позивача [PERSON] продовжила проживати у своїй квартирі, що підтверджується довідками Родинської міської ради №152 від 3.09.2020 року та №616 від 3.09.2020 року. Позивач з сестрою [PERSON] доглядали за матір`ю, утримували у порядку її квартиру та квартиру тітки [PERSON] , сплачували комунальні послуги та ін. Про відсутність боргів за опалення свідчить довідка КП «Тепломережа» від 28.08.2020 року. [INFO] померла їх мати [PERSON] . Після смерті матері, коли сестра розбирала речі та документи, які були в квартирі, вона знайшла заповіт померлої тітки [PERSON] від 27.03.2004 року, посвідчений приватним нотаріусом Красноармійського міського нотаріального округу Донецької області, зареєстрованим в реєстрі за №1419. Даним заповітом [PERSON] заповіла на ім`я позивача належне їй майно, а саме квартиру [ADDRESS] , що підтверджується заповітом. Про існування заповіту від імені [PERSON] позивачу не було нічого відомо з моменту її смерті до смерті матері. Позивач вважає, що вказані обставини є поважною та достатньою причиною для поновлення строку для прийняття спадщини і просить надати йому додатковий строк для прийняття спадщини 3 місяці. 25 вересня 2020 року згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вищезазначену справу було передано до провадження головуючому судді Філь О.Є. 28 вересня 2020 року ухвалою суду відкрито провадження у справі, надано відповідачу 15 - денний строк на подання відзиву на позов з дня вручення ухвали про відкриття провадження та призначено підготовче засідання на 27 жовтня 2020 року. Ухвалою судді від 28 вересня 2020 року зобов`язано приватного нотаріуса Покровського міського нотаріального округу Донецької області Шевера О.С. надати Красноармійському міськрайонному суду Донецької області інформаційну довідку зі Спадкового реєстру після смерті [PERSON] . У підготовче судове засідання позивач не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлений належним чином, надав суду заяву, в якій просив розглянути справу без його участі. Представник відповідача надав суду заяву про розгляд справи у відсутності представника. Інших клопотань від сторін не надійшло, справу призначено до судового розгляду на 10 листопада 2020 року. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає. Представник відповідача Родинської міської Донецької області у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи у відсутності представника. Дослідивши матеріли справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача законні, обгрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі за наступних підстав: Судом встановлено, що спірним об`єктом нерухомості є квартира [ADDRESS] , власницею якої є тітка позивача [PERSON] . [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим виконавчим комітетом Родинської міської ради міста Красноармійська Донецької області, актовий запис №119 (а.с.7). За життя [PERSON] на праві приватної власності володіла квартирою [ADDRESS] . Квартира належала [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу квартири від 23.08.2003 року, посвідченого приватним нотаріусом Богатовою І.О., зареєстровано в реєстрі №4810 (а.с.8). 24.11.2003 року договір купівлі-продажу квартири був зареєстрований в Красноармійському бюро технічної інвентаризації, що підтверджується витягом №2073630 від 24.11.2003 року (а.с.9). У цей же день сестра [PERSON] - [PERSON] у того ж продавця придбала квартиру [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 23.08.2003 року, посвідченого приватним нотаріусом Богатовою І.О., зареєстровано в реєстрі №4815 (а.с.14). 24.11.2003 року договір купівлі-продажу квартири також був зареєстрований в Красноармійському бюро технічної інвентаризації, що підтверджується витягом №2073550 від 24.11.2003 року (а.с.15). Зазначені квартири розташовані на одному сходовому майданчику, вони мають різні входи, проте між собою мають суміжний вхід, на підтвердження чого складений директором ПП «Керуюча компанія «Стандарт» [PERSON] в присутності сусідів від 1.09.2020 року (а.с.26). [PERSON] це рідна тітка позивача по лінії батька, вона була одинокою особою, близьких родичів, крім позивача та його рідної сестри [PERSON] , не мала. Після смерті [PERSON] мати позивача [PERSON] продовжила проживати у своїй квартирі, що підтверджується довідками Родинської міської ради №152 від 3.09.2020 року та №616 від 3.09.2020 року (а.с.24-25). Позивач [PERSON] з сестрою [PERSON] доглядали за матір`ю, утримували у порядку її квартиру та квартиру тітки [PERSON] , сплачували комунальні послуги та ін. Про відсутність боргів за опалення свідчить довідка КП «Тепломережа» від 28.08.2020 року (а.с.23). [INFO] померла мати позивача [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с.13). Після її смерті, коли сестра розбирала речі та документи, які були в квартирі, вона знайшла заповіт померлої тітки [PERSON] від 27.03.2004 року, посвідчений приватним нотаріусом Красноармійського міського нотаріального округу Донецької області, зареєстрованим в реєстрі за №1419 (а.с.12). Даним заповітом [PERSON] заповіла на ім`я позивача належне їй майно, а саме квартиру [ADDRESS] , що підтверджується заповітом. Про існування заповіту від імені [PERSON] позивачу не було нічого відомо з моменту смерті тітки до смерті матері. Відповідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 61896297 від 01.10.2020 року спадкова справа після смерті [PERSON] відсутня (а.с.39-40). Постановою нотаріуса від 24.09.2020 року позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії через пропущення шестимісячного строку для прийняття спадщини, що підтверджується відмовою у вчиненні нотаріальної дії №564/02-32 від 26.03.2020 року (а.с.27). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1220 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України). Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. На підставі статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У встановлений законом шестимісячний строк після смерті тітки [PERSON] позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки йому не було відомо про наявність заповіту, за яким він є спадкоємцем, а він не є спадкоємцем першої черги. Відповідно до ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові 26 червня 2019 року справа № 565/1145/17. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Відповідно до положень ст. 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій,також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Згідно з п. п. 7, 209, 188, 214 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 3 березня 2004 року № 20/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за №283/8882 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), довідки про заповіти (про наявність заповіту, його зміст та ін.) видаються особам, щодо яких було складено заповіт, а також органам, переліченим в абзаці третьому п. 7, та спадкоємцям за законом тільки після смерті заповідача за умови подання свідоцтва про його смерть. При підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом або заповітом нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом шляхом витребування відповідних доказів перевіряє: факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, наявність та чинність спадкового договору, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво; перевіряє коло осіб, які мають право на обов`язкову частку в спадщині. Нотаріус, який одержав від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язаний повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких йому відоме. Нотаріус може також зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі. Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. Таким чином суд вважає, що позов підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved