Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-23 00:00:00

Позивач [PERSON] 27.08.2020 року звернулась до Сколівського районного суду Львівської області з позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу, у якому просить шлюб між ними розірвати, посилаючись на те, що можливості зберегти сім`ю немає, спільне життя в сторін не склалося, подальше спільне життя суперечить її інтересам. Стверджує, що подружні відносини між ними припинилися, шлюб перетворився в просту формальність. Після розірвання шлюбу просить відновити їй дошлюбне прізвище « [PERSON] ». Ухвалою Сколівського районного суду Львівської області від 15.09.2020 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у даній справі, розгляд справи призначено на\~05.11.2020 року в порядку спрощеного провадження з викликом сторін. Позивач в судове засідання не з`явилась, однак 10.12.2020 року подала заяву, в якій просила справу за її позовом до відповідача [PERSON] розглядати за її відсутності, позов просила задоволити. Відповідач в судове засідання не з`явилася, відзив на позов не подав, про поважність причин неявки суд не повідомив, хоч належним повідомлявся про розгляд справи на 05.11.2020, 10.12.2020, 24.12.2020. Відповідач особисто повідомлений про розгляд справи на 05.11.2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Судові повістки на інші дати засідання, направлені за адресою відповідача, за якою останній, як вбачається з листа Лавочненської сільської ради № 360 від 17.09.2020, зареєстрований і проживає, повернуті суду з відміткою пошти про причини її невручення: адресат відсутній за вказаною адресою, а тому суд вважає за можливе проводити розгляд справи у його відсутності, на підставі документів та доказів, що є в матеріалах справи, що відповідає вимогам\~п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України. Відповідно до ч. 4\~ст. 130 ЦПК України, у разі відсутності адресата (будь-кого з повнолітніх членів його сім`ї) особа, яка доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення. Частиною 1\~статті 131 ЦПК України\~передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. За приписами частини 3\~статті 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Відтак, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності відповідача, на підставі документів та доказів, що є в матеріалах справи. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, в порядку ч. 2\~ст. 247 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до ст. 112 СК України\~суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. Згідно з п. 12\~Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя»\~суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. З свідоцтва про шлюб, виданого 15.02.2016 року Опорецькою сільською радою Сколівського району Львівської області, вбачається, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 15.02.2016 року, актовий запис № 1. Позивач наполягає\~на розірванні\~шлюбу і\~своєму небажанні\~проживати з\~відповідачем однією\~сім`єю.\~В судовому\~засіданні встановлено,\~що сторони\~з травня\~2020\~року разом не проживають, шлюбні відносини не підтримують, спільне господарство не ведуть, що свідчить про тривалість і стійкість конфлікту між ними та остаточний розпад сім`я. Подружжя не має спільних дітей. Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберегти шлюб. Згідно\~з ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право, після розірвання шлюбу, надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Беручи до уваги відсутність згоди позивача на примирення, суд вважає, що причини, що спонукають наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що має істотне значення, тому його слід розірвати та після розірвання шлюбу позивачу відновити дошлюбне прізвище « [PERSON] ».

Outcome: approved