Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-30 00:00:00

позивач [PERSON] 10 липня 2017 р. звернувся до Дружківського міського суду з позовною заявою до Територіальної громади в особі Дружківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Свої позовні вимоги [PERSON] обґрунтував тим, що 05 -06 листопада 2015 року помер його брат [PERSON]. Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді будинку № 12 по вул.. Кузнєчній у м. Дружківка. Вказаний будинок на праві власності належав [PERSON] Після смерті брата він є єдиним спадкоємцем . В установлений законом строк він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але йому пояснили, що спадщина за законом чи за заповітом оформляється після спливу шестимісячного строку, оскільки позивач є людиною необізнаною в юридичних питаннях, то він звернувся до нотаріальної контори, як йому порадили в нотаріальної конторі, після спливу шості місячного строку. В нотаріальної конторі йому відмовили у видачі свідоцтва про прийнятя спадщини, посилаючись на те, що він пропустив строк для звернення. Просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата [PERSON], який помер 05-06.11.2015 року. Позивач [PERSON] не зявився у судове засідання, надав до суду заяву, у якій просить справу розгялдати у його відсутність, підтримав позовні вимоги у повному обсязі, просив надати йому додатковий строк для прийняття спадщини. Представник відповідача территоріальної громади Дружківської міської ради у судове засідання не зявився, надав заяву з клопотанням розглядати справу у їх відсутності, про час та місце розгляду справи їх повідомлено належним чином. З огляду на це, відповідно до ст. 197 ЦПК України, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності відповідачів, на підставі наявних у матеріалах справи доказів, без фіксації судового процесу. Вивчивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно актового запису № 185 від 06.04.1968 року, батьками [PERSON], [INFO] є [PERSON] та [PERSON]. (а.с. 10) Батьками [PERSON], [INFO] є [PERSON] та [PERSON], що підтверджується актовим записом про народження №219 від 04.04.1963 року (а.с.7) [PERSON] помер 05-06 листопада 2015 року, що підтверджується актовим записом № 969 від 12 листопада 2015 року (а.с. 9). Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді будинку № 12 по вул.. Кузнєчній у м. Дружківка., яка належала померлому на підставі договору дарування №1855 від 19.05.2009 року (а.с.8). Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця. Таким чином, позивач є спадкоємцем померлого першої черги за законом і відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець для прийняття спадщини мав подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. Позивач вказаних дій не виконав. Але, судом також встановлено, що позивач не має юридичної освіти і про свої права та обовязки щодо прийняття спадщини міг дізнатися лише шляхом отримання відповідно консультації, у тому числі і від працівників нотаріальної контори. Позивач посилається на те, що таку консультацію він отримав і зрозумів, що для оформлення його спадкових прав необхідно звернутися до нотаріальної контори після шести місяців з дня смерті спадкодавця. Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані. Враховуючи вказані конкретні обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, відсутність інших спадкоємців першої черги і відсутність спору про право на спадщину, у суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд, вважає, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому йому можливо визначити додатковий термін, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного і

Outcome: approved