Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-11 00:00:00

Позивач 25.03.2019 р. звернулась до суду з позовом в якому просила визнати відповідача [PERSON] такою, що втратила право користування жилим приміщенням, а саме квартирою [ADDRESS] , мотивуючи тим, що їй належить спірна квартира, у якій зареєстрована відповідач, яка є її онукою. У кінці 2017 року відповідач не проживає в квартирі, оскільки перебуває за межами території України. У зв`язку з тим, що у спірній квартирі зареєстрована відповідач у позивача виникли труднощі щодо реалізації свого права власності, а саме сплата додаткових коштів квартплати за відповідача. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.05.2019 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження, та призначено судове засідання на 19.06.2019 року. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 19.06.2019 року задоовлено клопотання представника позивача про виклик свідків, розгляд справи відкладено. В судовому засіданні позивач пояснила суду, що відповідач є її онукою, яка перебуває за межами України, у грудні 2017 року виїхала за кордон. Речі у квартирі відповідача відсутні, вона змушена сплачувати додаткові кошти за утримання квартири. Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі та дав пояснення аналогічні викладеним в позові обставинам. Проти розгляду справи у відсутності відповідача та ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач в судове засідання повторно не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини не явки суду не відомі, відзив суду не подавала. Відповідно до ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про час і місце судового засідання і від якого не надійшло повідомлення про поважність причин неявки, відповідач не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Допитана в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду пояснила, що є сусідкою позивача, а відповідач її онука, вона її жодного разу не бачила у квартирі, сварок не чула. Вказала що перешкод позивач у користуванні житловим приміщенням відповідачу не чинила. Щодо наявності чи відсутності речей відповідача у будинку їй нічого не відомо. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] суду пояснив, що є сусідом позивача, знає позивача та її сестрну [PERSON] , відповідача не знає, ніколи її не бачив, ніяких сварок не чув. Суд, заслухав вступне слово позивача, представника позивача, встановивши обставини справи, перевіривши їх доказами, та допитавши свідків, вважає позов таким, що підлягає задоволенню за наступних підстав. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що підтверджено договором купівлі-продажу квартири від 16.03.1995 р. (арк. справи 14). Згідно акту від 20.02.2019 року виданої складеного сусідами [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] за адресою: [ADDRESS] зареєстрована, однак не проживає (арк. справи 13). Відсутність речей відповідача та її не проживання за вказаною адресою підтвердила допитані в судовому засіданні свідки [PERSON] , [PERSON] . У суду не має сумнівів щодо достовірності та правдивості фактів, повідомлених свідками. Дані про їх заінтересованість в результаті розгляду справи відсутні, їх показання об`єктивно підтверджуються і не суперечать іншим представленим суду доказам. Відповідно до ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Частиною 1 ст. 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Згідно зі ст. 319 ЦК України, власник має право вчиняти щодо свого\~ майна будь-які дії, які не суперечать закону. Відповідно вселення членів сім`ї у житлове приміщення, яке належить громадянину на праві власності є результатом реалізації права власника й у них виникає право на користування чужим майном, тобто сервітутне право. У відповідності до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. В судовому засіданні достовірно встановлено, що відповідач маючи об`єктивну можливість користуватися спірним житловим приміщенням, перешкод їй позивач не чинила, майно та речі відповідача в квартирі відсутні, поважних причин для її відсутності у спірному житловому приміщенні не існувало. Відсутність відповідача за місцем мешкання понад один рік, без поважних причин та відсутність іншої домовленості між власником житлового приміщення та відповідачем, дають суду підстави зробити висновок, що відповідач, не мешкаючи в спірному будинку з 2017 року, без поважних причин, втратила право користування житловим приміщенням, в зв`язку з чим підлягає визнанню такою в судовому порядку. Крім того, в силу ст. 141 ЦПК України, з відповідача підлягає стягненню на користь позивача 768 грн. 40 коп. в рахунок відшкодування витрат по оплаті судового збору. Підстави для негайного виконання судового рішення відсутні. Заходи забезпечення позову судом не застосовувалися. Рішення в повному обсязі складене 16 серпня 2019 року. На\~ підставі\~викладеного,\~

Outcome: approved