Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-26 00:00:00

Позивач [PERSON] ,\~в інтересах\~якої діє\~представник [PERSON] ,звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що позивач [PERSON] є донькою [PERSON] , яка померла [INFO] . Вказує, що позивач [PERSON] є єдиним спадкоємцем першої черги спадкування за законом. Також, за життя [PERSON] склала заповіт, яким все своє майно і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті та що згідно з законодавством України може бути успадкованим заповіла позивачу [PERSON] . Зазначає, що протягом шести місяців позивач [PERSON] не встигла подати заяву до нотаріуса про прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що [PERSON] померла на тимчасово непідконтрольній території, де ограни державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, а тому факт смерті необхідно було встановлювати в судовому порядку. 11 грудня 2017 року на підставі рішення суду позивач [PERSON] отримала свідоцтво про смерть матері, тобто вже після закінчення строку встановленого законом для звернення спадкоємця до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. У зв`язку із наведеним, представник позивача [PERSON] просив суд визнати причини пропуску строку для прийняття спадщини позивачем [PERSON] після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , поважними, та визначити позивачу [PERSON] додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини. Позивач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, звернулася до суду із заявою, в якій просила суд розглядати справу без її участі, позовні вимоги задовольнити. Представник позивача [PERSON] .Н. у судове засідання не з`явився, просив суд розглядати справу за його відсутності, позов задовольнити. Представник відповідача Свердловської міської ради Луганської області у судове засідання не з`явився, про час дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Суд, дослідивши матеріали справи,\~\~прийшов до висновку, що позовні вимоги [PERSON] є такими, що відповідають вимогам чинного законодавства і підлягають задоволенню з наступних підстав. З копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 04.06.1962 вбачається, що [PERSON] записана матір`ю [PERSON] (а.с.10), яка 27.08.1983 зареєструвала шлюб та змінила своє дошлюбне прізвище на прізвище чоловіка [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 27.08.1983 (а.с.4). Так, судом встановлено, що [PERSON] була матір`ю позивача по справі [PERSON] , що підтверджується копіями свідоцтв про народження та укладення шлюбу. З копії заповіту, посвідченого державним нотаріусом Першої свердловської державної нотаріальної контори Власовою Н.О. 18 квітня 2013 року за реєстровим №139, вбачається, що [PERSON] за життя склала заповіт, яким все своє майно, яке буде належати їй на день смерті, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй за законом на день її смерті та що згідно з законодавством України може бути успадкованим, у повному обсязі, без будь-яких винятків, заповіла позивачу [PERSON] (а.с.11). Рішенням Біловодського районного суду Луганської області від 20 жовтня 2017 року № 408/4652/17-ц встановлено факт смерті [PERSON] [INFO] в м.Свердловськ (Довжанськ) Луганської області (а.с.7-8). З копії Свідоцтва про смерть [PERSON] слідує, що свідоцтво було видано Біловодським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області 11 грудня 2017 року, серія [NUMBER] , актовий запис №346 (а.с. 3). Із постанови приватного нотаріуса Біловодського нотаріального округу Доброскокової А.М. №83/02-31 від 06.03.2018 вбачається, що позивач [PERSON] зверталася до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] на невиплачену пенсію, але їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом через пропуск встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.9). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1\~ст. 1269 ЦК України). Статтею 1272 ЦК України\~визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно змісту\~ст. 1272 ЦК України\~позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Згідно роз`яснень, викладених у п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»\~вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права». Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Таким чином, оскільки факти, які викладені в позовній заяві знайшли своє підтвердження, суд приходить до висновку про те, що причини пропуску позивачем [PERSON] строку прийняття спадщини слід визнати поважними, оскільки позивач, через незалежні від її волі обставини, не змогла вчасно звернутися до нотаріальної контори для прийняття спадщини, а також за відсутності спору про спадщину, суд вважає позов обґрунтованим і таким що підлягає задоволенню.

Outcome: approved