Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-18 00:00:00

Позивач [PERSON] 18.12.2017 р. звернувся до суду із зазначеним позовом до Київської міської ради, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, в якому просить: визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом на 1/6 частину двокімнатної квартири [ADDRESS] . Обґрунтовуючи підстави звернення до суду з позовом до Київської міської ради, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, позивач [PERSON] посилається на наступне. Так, [INFO] помер [PERSON] , його двоюрідний дядько. Факт родинних відносин між померлим та позивачем встановлений рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 15.03.2016 р. по справі № 522/24563/15-ц. Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно у вигляді квартири [ADDRESS] . Оскільки, спадкоємців з першої по четверту чергу у померлого немає, позивач звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Разом з позивачем до нотаріуса звернулись двоюрідні племінники померлого: [PERSON] та [PERSON] . Позивач посилається на те, що 23.08.2016 р. нотаріусом було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/6 частину квартири [ADDRESS] . При цьому, позивач вказує на те, що Ѕ частина спадкової квартири, належала померлому [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого ЖКУ-2 Південно-Західної залізниці м. Києва 10.05.1996 р., згідно з розпорядженням (наказом) від 10.05.1996 р. №1351, зареєстрованого в КМБТІ 16.05.1996 р. у реєстрову книгу за № 2643. Інша Ѕ частина спадкової квартири, належала померлому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.05.1997 р., виданого йому після смерті його матері [PERSON] , однак, померлим [PERSON] право власності на вказане майно не було зареєстровано в органі державної реєстрації нерухомого майна. Таким чином, враховуючи зазначені обставини, позивач немає змоги оформити свої спадкові права в нотаріальному порядку на іншу Ѕ частину спадкового майна (1/6 частини двокімнатної квартири [ADDRESS] ), що стало підставою для звернення до суду, в зв`язку з чим позивач просить позов задовольнити. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 18.12.2017 р. зазначена цивільна справа була передана в провадження судді Солом`янського районного суду м. Києва Кізюн Л.І. Ухвалою судді Солом`янського районного суду м. Києва Кізюн Л.І. від 03.01.2018 р., залучено до участі у справі в якості третьої особи - Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, відкрито загальне позовне провадження в цивільній справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, треті особи: [PERSON] , [PERSON] , Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, та призначено підготовче судове засідання. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 29.08.2018 р. зазначена цивільна справа була передана в провадження судді Солом`янського районного суду м. Києва Лазаренко В.В. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 20.02.2019 р. зазначена цивільна справа передана в провадження судді Солом`янського районного суду м. Києва Кушнір С.І. Ухвалою суду від 20.06.2019 р., постановленою на місці та занесеною та протоколу судового засідання, за клопотанням позивача залучено до участі у справі в якості співвідповідачів [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою суду від 18.07.2019 р., закрито підготовче провадження у справі за позовом [PERSON] до Київської міської ради, [PERSON] , [PERSON] , треті особи: Дев`ята Київська державна нотаріальна контора, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності в порядку спадкування за законом, та призначено справу до судового розгляду в порядку загального позовного провадження. Позивач [PERSON] в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив позов задовольнити, посилаючись на підстави та обставини, викладені у позовній заяві, та надані докази. В подальшому, позивач в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи позивача було повідомлено належним чином. Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи відповідача було повідомлено належним чином. 16.10.2018 р. до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник просить суд на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства та слухати справу за відсутності представника Київської міської ради. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи відповідача було повідомлено належним чином. До суду надійшла заява, відповідно до якої відповідач не заперечує щодо позовних вимог, просить позов задовольнити, а розгляд справи проводити за його відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи відповідача було повідомлено належним чином. До суду надійшла заява, відповідно до якої відповідач не заперечує щодо позовних вимог, просить позов задовольнити, а розгляд справи проводити за її відсутності. Представник третьої особи Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи третю особу було повідомлено належним чином. В матеріалах справи віститься клопотання про розгляд справи за відсутності представника Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори. Представник третьої особи ГТУЮ у м. Києві в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи третю особу було повідомлено належним чином. До суду було подано письмові пояснення, які містяться в матеріалах справи, відповідно до яких представник ГТУЮ у м. Києві просить розглядати справу за їх відсутності з урахуванням фактичних обставин справи та ухвалити рішення відповідно до вимог діючого законодавства. Суд, заслухавши пояснення позивача, врахувавши подані клопотання відповідачів та представників третіх осіб про розгляд справи за їх відсутності, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин. Частиною 1 ст. 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Судом встановлено, що [INFO] помер гр. [PERSON] , що підтверджується даними свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Солом`янського районного управління юстиції у м. Києві 20.05.2015 р. Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 15.03.2016 р. (справа № 522/24563/15-ц), встановлено факт родинних відносин між [PERSON] , [INFO] , і [PERSON] , померлим [INFO] , згідно з яким [PERSON] , померлий [INFO] є двоюрідним дядьком [PERSON] , [INFO] . Встановлено, що згідно розпорядження (наказу) №1351 від 10.05.1996 [PERSON] та [PERSON] було видано свідоцтво про право власності на житло, а саме на квартиру, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] , по 1/2 частині на кожного, загальною площею 45,0 кв.м., яке було зареєстроване в Київському міському бюро технічної інвентаризації 16.05.1996 р. за реєстровим №2643. [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується даними свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Відділом реєстрації актів громадянського стану Старокиївського району м. Києва 02.10.1997 р. (повторно). Після смерті гр. [PERSON] , померлої [INFO] , її сину - [PERSON] , [INFO] . було видано свідоцтво про право на спадщину за законом, а саме на Ѕ частину квартири, що знаходиться в [ADDRESS] , що належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого ЖЕУ-2 Південно-західної залізниці м. Києва 10 травня 1996 р., зареєстрованого в БТІ м. Києва 16 травня 1996 р. за № 2643, однак в Київському міському бюро технічної інвентаризації дане свідоцтво не було зареєстроване. Встановлено, що 09.09.2015 р. позивач звернувся до Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті його двоюрідного дядька - [PERSON] , 1940 р.н., який помер [INFO] . Разом з позивачем до нотаріуса звернулись двоюрідні племінники померлого: [PERSON] та [PERSON] . В ході дослідження наданих державному нотаріусу документів, останнім було встановлено, що спадкоємці з першої по четверту чергу в даному випадку відсутні. На підставі поданих документів, 23.08.2016 р. державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Русіною Н.О. було видано на ім`я [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , оскільки спадщина за наявними документами складалася з 1/2 частини зазначеної квартири. Також 07.07.2016 року та 23.08.2016 року державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Русіною Н.О. було видано на ім`я [PERSON] та [PERSON] свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/6 частину квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . З матеріалів справи вбачається, що одночасно одним із спадкоємців ( [PERSON] ) було подано до державного нотаріуса заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/6 частину квартири з іншої частини цієї ж самої квартири, проте, 07.07.2016 р. державним нотаріусом Дев`ятої Київської державної нотаріальної контори Русіною Н.О. було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, а саме - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/6 частину квартири [ADDRESS] , після смерті [PERSON] , з Ѕ частини квартири, що належала останньому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом через те, що ця частка за померлим в органі, який здійснює державну реєстрацію нерухомого майна, не була зареєстрована. Згідно довідки Житлово-експлуатаційної дільниці №902 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» №2952 від 13.07.2016 р. [PERSON] , яка померла [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , з 01.09.1970 р. по день смерті - 15.09.1996 р. Згідно довідки Житлово-експлуатаційної дільниці №902 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» №422 від 10.06.2015 р., [PERSON] , який помер [INFO] , був зареєстрований також за адресою: [ADDRESS] , з 01.09.1970 р. по день смерті - [INFO] р. Дані обставини підтверджуються матеріалами спадкової справи №380/2015 відносно [PERSON] , померлого [INFO] . Відповідно до положень ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.ст. 1217, 1218 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно ст. 1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа. Згідно постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суду слід звернути увагу на наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Спадкоємці першої - четвертої черги після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , з заявами про прийняття спадщини не звертались, що підтверджується матеріалами спадкової справи №380/2015. Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 66455320 від 23.08.2016 1/6 частина квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] ; 1/6 частина квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] ,належить на праві приватної власності [PERSON] ; 1/6 частина квартири, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , належить на праві приватної власності [PERSON] , відомості про інших власників відсутні. Зі змісту ст. 321 ЦК України вбачається, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Водночас, відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, з правочинів, тобто дій особи, спрямованих на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на майно є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. Зі змісту цієї статті вбачається, що право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 07.07.2017 р., визнано право власності в порядку спадкування за законом за [PERSON] , [INFO] , після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , на 1/6 частину квартири [ADDRESS] , загальною площею 45.0 кв.м., жилою площею 28.9 кв.м. Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 05.07.2018 р., визнано право власності в порядку спадкування за законом за [PERSON] , [INFO] , після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , на 1/6 частину квартири [ADDRESS] , загальною площею 45.0 кв.м., жилою площею 28.9 кв.м. Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, серед іншого і визнання права власності. За умовами ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 13 ЦПК України обов`язок доказування покладається на сторони у справі. Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Враховуючи те, що у позивача існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку в зв`язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу, тому суд вважає за можливе визнати за [PERSON] , після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , право власності в порядку спадкування за законом на 1/6 частину квартири, [ADDRESS] , загальною площею 45,0 кв.м., жилою площею 28,9 кв.м., оскільки, ті обставини, які викладені позивачем в обґрунтування своїх вимог, знайшли своє підтвердження в ході розгляду справи належними і допустимими доказами, які не спростовані. Таким чином, на основі з`ясованих обставин, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та задоволення позову в повному обсязі.

Outcome: approved