Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-03 00:00:00

Позивач, [PERSON], 10.01.2017 року звернувся до суду із позовом до [PERSON], в якому просив стягнути на його користь з відповідача збитки, завдані внаслідок залиття його квартири та моральну шкоду. В обґрунтування позову [PERSON] зазначив, що він є власником квартири [ADDRESS]. Відповідач, [PERSON], мешкає в тому ж будинку, в квартирі №30, яка розташована над квартирою позивача. В жовтні 2016 року квартиру позивача вкотре за останні чотири роки затоплено. 30.10.2016 року, приблизно о 16-00 годині позивач побачив, що зі стелі в кухні тече вода, про що відразу повідомив телефоном голову ЖК «Світлофор» [PERSON] та просив її вжити відповідних заходів. Але вода продовжувала литись з верхнього поверху. Відповідач двері своєї квартири не відчиняв, і позивач, після того, як всю ніч прибирав воду в своїй квартирі був змушений викликати поліцію. Після цього позивач, в присутності наряду поліції зателефонував відповідачу звернув його увагу на завдану шкоду. На всі звернення позивача відповідач не реагував, завдану залиттям квартири шкоду не відшкодував до часу звернення до суду. Позивач також, зазначив в позові, що він є літньою людиною, є інвалідом ІІ групи, пересувається домівкою на інвалідному візку, не ходить. Внаслідок залиття квартири він був змушений три дні поспіль прибирати воду, що лилась зі стелі в його квартирі, внаслідок чого з ним трапився гіпертонічний криз. [PERSON] в позові вказував, що протягом останніх чотирьох років його квартира систематично затоплюється, проте відповідач окрім наданих у якості компенсації 300 гривень в лютому 2015 року, жодним чином не компенсував позивачеві завдані збитки. Крім того, комісією, яка кожного разу складала акт про залиття, не зазначено причини такого залиття. На думку позивача, залиття відбувалось внаслідок недбалого ставлення відповідача до санітарно-технічних приладів в його квартирі. Внаслідок залиття, що сталось наприкінці жовтня 2016 року в квартирі позивача, залито стіни і стелу в коридорі, залито стіни та стелю на кухні та у ванній кімнаті. На стелі та стінах в квартирі позивача залишились брудні плями, в квартирі підвищена вологість. Факт залиття підтверджено актом комісії ЖК «Світлофор» від 04.11.2016 року. Позивач вважає, що неправомірними діями відповідача йому завдано майнової та моральної шкоди в загальному розмірі 12000,00 гривень, з яких - 10000,00 грн. - матеріальні збитки та 2000,00 грн. - моральна шкода, які він просив стягнути з відповідача, [PERSON], на його користь. На судове засідання позивач не з'явився, до його початку звернувся до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності, оскільки за станом здоров'я він не може бути присутнім у суді, позовні вимоги просив задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] на судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності не надав, про час та місце розгляду справи сповіщався за допомогою поштового зв'язку. Суд, ознайомившись із заявою позивача, дослідивши надані докази в їх сукупності, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що позивач є власником квартири [ADDRESS] (а.с. 5,6). З копії паспорту громадянина України (а.с. 7) вбачається, що місце проживання позивача зареєстроване за тією ж адресою. З копії акту №506 від 04.11.2016 року, про залиття квартири №26 (а.с. 11), складеного головою ЖК «Світлофор» [PERSON], вбачається, що 30.10.2016 року [PERSON] поскаржився на протікання води з квартири №30, розташованої вище; в ванній кімнаті були мокрі кути, та стіни, про що вона відразу повідомила господаря квартири №30. 31.10.2016 року [PERSON] повідомив, що протікання в квартирі збільшилось - з'явились мокрі плями на кухні. 01.11.2016 року заходи з усунення протікання не прийняті, залиті кухня та міжкімнатна стіна. Шпалери на кухні відклеїлись. Три дні [PERSON] дзвонила господарю та орендарю квартири №30, але заходи не вживались. До квартири №30 доступу не було. Внаслідок залиття шпалери відпали та промок лінолеум. З копії відповіді за підписом начальника Московського ВП ГУ НП України в Харківській області, - [PERSON] від 07.11.2016 року (а.с. 12) вбачається, що звернення [PERSON] щодо вжиття заходів до мешканців квартири [ADDRESS], зареєстроване у встановленому законом порядку. Заявникові рекомендовано звернутися до суду. Відповідно до\~ст.16 ч.1 ЦК України\~кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Окрім того, особи, які беруть участь у справі, не повинні зловживати своїми процесуальними правами, передбаченими\~статтею 27 ЦПК України, зокрема, добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки. При вирішенні спору по суті судом приймається до уваги той факт, що в матеріалах справи відсутні будь-які відомості щодо власників, мешканців, орендарів квартири №30, - з якої, за твердженням позивача, відбулось залиття його квартири. Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. У той же час така особа звільняється від відшкодування, якщо шкоду завдано не з її вини. Відповідно ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. За загальними правилами цивільна відповідальність за завдану майнову і моральну шкоду настає за наявності чотирьох складових: - неправомірних дій, заподіювача шкоди, негативного наслідку таких дій (шкоди), причинного зв'язку між діями заподіювача шкоди та завданою шкодою, а також вини особи, яка завдала шкоду. Крім того, відповідно до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, які затверджені наказом Держжитлокомунгоспу України № 76 від 17.05.2005р., в разі залиття квартир складається відповідний акт. Цей акт складається за заявою особи працівниками організації системи опалення та гарячого (холодного) водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету. В акті зазначаються дата ї місце його складання: посада, прізвища та ініціали осіб-членів комісії, що складають акт: дата та місце (адреса) залиття постраждалої квартири: описується подія та її наслідки: чітко зазначається причина залиття та її наслідки: надаються висновки та рекомендації комісії з приводу того, що потрібно зробити та щодо винуватця події. Крім того, члени комісії підписують акт, а керівник підприємства, яке вони представляють, затверджує відповідний документ. Зі складеним актом обовязково ознайомлюють під розпис мешканців. Аналізуючи зміст типового акту про залиття, можна зробити висновок про те, що участь у його складанні мешканців квартир, пов'язаних із залиттям, є обовязковою, адже такий акт передбачає наявність їх підписів в графі «З актом ознайомлені мешканці квартир». Відповідно до листа Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 29.12.2009 року N 12/20-11-1975 «Щодо ремонту квартири після залиття» зазначено, що присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. Акт обов'язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акту присутніми особами від потерпілої та з боку винної сторони не впливає на його чинність (у такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи (прізвище, ім'я, по батькові) підписувати складений акт відмовились з таких-то причин). В акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. У разі, якщо присутні не усі члени комісії, або якщо винуватець події відмовляється підписувати акт, необхідно запросити свідків з числа сусідів. Вони також можуть засвідчити факт затоплення та скласти опис пошкоджень та зіпсованого майна. Так, з акту, наданого позивачем, вбачається, що намокання стелі, підлоги та стін, відклеювання шпалер в квартирі відбулось внаслідок залиття з верхньої квартири, при цьому в акті відсутні відомості про власника (орендаря) квартири, посилання на встановлення причин та часу виникнення цих пошкоджень. Отже, наданий позивачем акт не містить дані про характер залиття, його причини та висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття, не підписаний належним складом осіб. Матеріали справи не містять жодних відомостей про мешканців, орендарів чи власників квартири [ADDRESS]. Так, з відповіді адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України в Харківській області на запит суду (а.с. 28), вбачається, що [PERSON] не значиться зареєстрованим за вказаною у позові адресою. За загальними правилами цивільна відповідальність за завдану майнову і моральну шкоду настає за наявності чотирьох складових: - неправомірних дій, заподіювача шкоди, негативного наслідку таких дій (шкоди, причинного звязку між діями заподіювача шкоди та завданою шкодою, а також вини особи, яка завдала шкоду). Таким чином, встановити, - чи є [PERSON] належним відповідачем за даним позовом, чи існує причинно-наслідковий зв'язок між його діями (бездіяльністю) та настанням самої події залиття квартири позивача, у суду немає жодної можливості. Будь-яких клопотань про забезпечення, витребування доказів по справі від позивача не надходило. Що стосується стягнення моральної шкоди на користь позивача, то відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної /немайнової/ шкоди» із змінами і доповненнями та ст. 1167 ЦК України, позивачем не надано доказів на підтвердження наявності вини відповідача у її завданні, розміру спричиненої шкоди, з яких міркувань позивач виходив визначаючи цей розмір, а саме не зазначено характеру, обсягу та глибини заподіяних позивачу моральних страждань, їх наслідків, а тому суд відмовляє у задоволенні позовних вимог про стягнення моральної шкоди, оскільки позивачем дані факти нічим не підтверджені, хоча відповідно до ст. 10-11 ЦПК України це є його обов'язком. З урахуванням вищевикладеного,

Outcome: dismissed