Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-29 00:00:00

Позивач 18.12.2019 року звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська обласна енергопостачальна компанія», Акціонерного товариства «Одесаобленерго» про визнання дій та бездіяльності неправомірними та стягнення матеріальної та моральної шкоди. Позовні вимоги мотивовані тим, що 25.06.2018 року позивач зателефонував в Центральний РЕС, але замість того, щоб прийняти його показники лічильника, співробітниця відчитала позивача за те, що його не можуть застати вдома, а його записи вона не розуміє, надала інший номер телефону та кинула слухавку. Позивач вказує, що оплачуючи за електричну енергію по квитанції від 26.06.2018 року за період з 01.11.2017 року по 30.06.2018 року [PERSON] повторно оплатив за світло за період по квитанції від 14.02.2018 року на суму 210,60 грн., про яку він забувся. У зв`язку з переплатою та іншими претензіями позивач 05.10.2018 року звернувся до директора ТОВ «Одесаобленерго» з письмовою заявою. Станом на 09.11.2018 року у позивача наявна заборгованість у розмірі 44,78 грн., тому його переплату у розмірі 210,60 грн. враховано не було. Повну відповідь на його звернення [PERSON] не отримав. Пізніше його вірні показники не захотіли записувати, адже контролер уже вніс дані, з чим позивач не погодився, адже проживає один та контролера не бачив. Ухвалою суду від 19.12.2019 року позовну заяву залишено без руху, позивачу надано 10-деннний строк для усунення недоліків позову. Після усунення недоліків позову, ухвалою суду від 16.01.2020 року провадження у справі відкрите, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 11.02.2020 року. У зв`язку з неявкою учасників справи у підготовче засідання 11.02.2020 року, розгляд справи було відкладено на 19.03.2020 року. У судовому засіданні 19.03.2020 року позивачем заявлено відвід головуючому судді. Ухвалою суду від 19.03.2020 року відмовлено у задоволенні заяви [PERSON] про відвід судді Бондаря В.Я. За результатами проведеного підготовчого засідання було закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті на 22.04.2020 року. До суду 21.04.2020 року надійшов відзив ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія», відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову. Відзив мотивований тим, що ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» почало свою діяльність з 01.01.2019 року, а правовідносини між позивачем та Центральним РЕМ виникли до 2019 року, тому відповідачем не могло було бути порушено будь-які права позивача у 2018 році. У судове засідання 22.04.2020 року учасники справи не з`явилися. Представник ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» подало заяву про відкладення розгляду справи, яка була задоволена судом, наступне засідання призначено на 22.06.2020 року. У судовому засіданні 22.06.2020 року було задоволено клопотання позивача про надання часу для підготовки до вступного слово, розгляд справи відкладено на 21.07.2020 року. У судовому засіданні 21.07.2020 року було задоволено клопотання позивача про залучення співвідповідача, залучено АТ «Одесаобленерго» в якості співвідповідача по справі, наступне судове засідання призначено на 17.08.2020 року. У зв`язку з першою неявкою позивача у судове засідання 17.08.2020 року розгляд справи було відкладено на 01.09.2020 року. У судовому засіданні представник АТ «Одесаобленерго» просила долучити відзив до матеріалів справи та надати час для відправки відзиву позивачу. Клопотання було задоволено, надано час для відправки відзиву позивачу, розгляд справи відкладено на 19.10.2020 року. До суду 03.09.2020 року надійшов відзив АТ «Одесаобленерго» відповідно до якого просять відмовити у задоволенні позову [PERSON] . В обґрунтування відзиву відзначено, що не зрозуміло які саме дії та бездіяльність представників Центрального РЕМ позивач бажає визнати неправомірними, вимоги позивача не конкретні, тому не можуть бути задоволені. Також вказує, що обраний позивачем спосіб захисту є неефективним. На заяву [PERSON] від 05.10.2018 року було надано відповідь та вказано на необхідність погодження дати для зняття показників з лічильника. Представником АТ «Одесаобленерго» було здійснено огляд приладу обліку та в результаті чого на підставі достовірних показників пораховано заборгованість, яка станом на 09.11.2018 року склала 44,78 грн. Інформація про наявність переплати у АТ «Одесаобленерго» відсутня. На даний час у [PERSON] відсутня заборгованість по особовому рахунку № [NUMBER] . В судовому засіданні 19.10.2020 року було змінено назву відповідача з АТ «Одесаобленерго» на АТ «ДТЕК Одеські електромережі», [PERSON] просив надати йому час для підготовки до вступного слова. Розгляд справи відкладено для підготовки учасників справи до вступного слова до 16.11.2020 року. У судовому засіданні 16.11.2020 року [PERSON] надав заяву, у якій вказав, що просить стягнути з відповідача матеріальну шкоду у розмірі 210 грн., тобто у розмірі здійсненої переплати а моральну шкоду оцінив у розмірі 10\~000 грн. Було закінчено з`ясування обставин та перевірку їх доказами, судом проголошено протокольною ухвалою про переріх до дебатів та задоволено клопотання позивача про надання додаткового часу для підготовки до судових дебатів, наступне засідання призначено на 30.11.2020 року. У судовому засіданні 30.11.2020 року оголошувалася перерва з метою очікування позивача, який повідомив, що направляється до канцелярії суду, втім через 30 хв. позивач не з`явився в судове засідання, представники відповідачів вказали на можливість розгляду справи за відсутності позивача та наполягали на продовженні розглду справи. Представники відповідачів [PERSON] та [PERSON] заперечували проти позову. Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог, з огляду на наступне. Судом встановлено, що 25.10.2018 року [PERSON] звернувся до начальника Центрального РЕМ АТ «Одесаобленерго» з заявою, відповідно до якої вказав, що за період з 01.11.2017 року по 31.03.2018 року він випадково двічі оплатив за світло, тобто у нього з`явилася переплата на суму 210,60 грн. Також вказав, що в його квартирі на 10 год. 45 хв. відключали світло (а.с.9-10). АТ «Одесаобленерго» листом від 16.10.2018 року відповіло, що договір про користування електричною енергією укладено на ім`я [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Персонал Центрального РЕМ впродовж тривалого часу немає доступу до приладу обліку тип НІК-2102 заводський №6172124, встановленого в квартирі позивача. Для розгляду заяви [PERSON] необхідно провести контрольний огляд приладу обліку. Дату відвідування погоджено не було. Тож, вказано телефонні номери для надання доступу до приладу обліку. З квитанції №14 від 14.02.2018 вбачається, що позивачем на рахунок ВАТ «Одесаобленерго» здійснено оплату у розмірі 210,60 грн. за період з 01.11.2017 року по 31.03.2018 року (а.с.12). З квитанції №24 від 26.06.2018 року вбачається, що позивачем на рахунок ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» здійснено оплату у розмірі 255 грн. за період з 01.05.2018 року по 31.05.2018 року (а.с.13). 08.11.2018 року [PERSON] звернувся до начальника Центрального РЕМ АТ «Одесаобленерго» з заявою, якою доводив до відома, що йому не перетелефонували з метою обрати час приходу працівника для огляду технічного приладу обліку, хоча обіцяли вчинити такі дії 02.11.2018 року (а.с.14). АТ «Одесаобленерго» листом від 27.11.2018 року відповіло, що було здійснено контрольний огляд приладу НІК-2102 заводський №6172124 та зафіксовано показники 002154. До особового рахунку була внесена коригуюча інформація, поточна заборгованість станом на 09.11.2018 року становить 44,78 грн. (а.с.15). Також надано квитанції на підтвердження сплати за користування електричною енергією за березень 2019 року (а.с.16), липень 2019 року (а.с.18), листопад 2019 року (а.с.19). Відповідно до ч.1, ч.2 ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Статтею 655 ЦК України передбачено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Відповідно до ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії» побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність). Відповідно до п.8.6.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затверджений Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311 зчитування показів з лічильників, встановлених у споживачів, може здійснюватися споживачем, а також оператором системи або ППКО (у ролі ОЗД) відповідно до цього Кодексу та умов договору. Відповідно до п. 4.3. розділу ІV Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 р. № 312, (далі по тексту - ПРРЕЕ) дані, необхідні для формування платіжних документів, у тому числі щодо обсягів електричної енергії, надаються учасникам роздрібного ринку адміністратором комерційного обліку в порядку, встановленому Кодексом комерційного обліку. На підставі отриманих даних відповідно до умов договору (обраної споживачем комерційної пропозиції) сторони складають акти прийому-передачі проданих товарів та/або наданих послуг. Згідно п. 4.7. розділу ІV ПРРЕЕ, оплата електричної енергії здійснюється споживачем виходячи з умов відповідного договору про постачання електричної енергії і може, зокрема, бути у формі: 1) планових платежів з наступним перерахунком (остаточним розрахунком), що проводиться за фактично відпущену електричну енергію згідно з даними комерційного обліку; 2) попередньої оплати з остаточним розрахунком, що проводиться за фактично відпущену електричну енергію згідно з даними комерційного обліку; 3) оплати за фактично відпущену електричну енергію відповідно до даних комерційного обліку. За наявності відповідного устаткування проведення оплати може бути реалізоване із застосуванням картки попередньої оплати. Відповідно до пунктів 8.6.2. - 8.6.6, глави 8.6. розділу ІV Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП 14.03.2018 № 311 (у редакції постанови НКРЕКП від 20.03.2020 № 716), індивідуальні побутові споживачі зобов`язані щомісяця зчитувати фактичні покази зі всіх лічильників, встановлених на об`єкті споживача, для яких відсутня можливість дистанційного зчитування даних, та надавати їх відповідному оператору системи розподілу або ППКО (у ролі ОЗД) в один із таких способів: 1) через особистий кабінет на сайті оператора системи розподілу або ППКО (у ролі ОЗД); 2) за телефоном чи іншими електронними засобами; 3) шляхом зазначення цих показів у сплаченому рахунку; 4) через особисте звернення або іншим зручним та прийнятним для сторін способом згідно з укладеним договором. Зчитані та передані дані з лічильників протягом періоду, що починається за два календарні дні до кінця розрахункового місяця та закінчується на третій календарний день наступного розрахункового періоду (календарного місяця), вважаються даними на перше число календарного місяця. Зчитані та передані індивідуальним побутовим споживачем покази лічильника в будь-який інший день календарного місяця за відсутності переданої (зчитаної) з нього інформації шляхом дистанційного зчитування лічильника є вихідними даними для визначення даних комерційного обліку на перше число місяця шляхом додавання (віднімання) величини добутку середньодобового споживання на кількість днів (діб) між датою зчитування показів та першим числом календарного місяця. У разі неотримання до початку четвертого календарного дня місяця, що настає за розрахунковим, показів лічильника та за умови, що лічильник електричної енергії не оснащений засобами дистанційної передачі даних, фактичний обсяг розподілу та споживання електричної енергії по споживачу за розрахунковий місяць визначається розрахунковим шляхом за значенням середньодобового обсягу споживання. Якщо за підсумками наступного місяця споживач надасть покази лічильника, визначення фактичного обсягу розподілу та споживання електричної енергії за період зазначеного місяця здійснюється з урахуванням наданих показів та показів, на які споживачу здійснено розрахунки. Тобто, з аналізу вищенаведених норм можна зробити висновок, що оплата повинна проводитись за фактично спожиту електричну енергію, відповідно до даних лічильника, які надаються саме споживачем ОСР у тому числі і шляхом зазначення показів у квитанціях про сплату. Втім, позивачем не надано інформацію про обсяг споживання електричної енергії, інформації про відсутність заборгованості станом на час сплати вартості спожитої електричної енергії, також в матеріалах справи відсутня інформація про обсяг споживання [PERSON] . Відповідно до\~п.\~4.23\~ПРРЕЕ У разі зміни тарифу надлишок (переплата) оплаченої, але не спожитої електричної енергії зараховується споживачу на його особовий рахунок як авансовий платіж за новими тарифами в наступному розрахунковому періоді. Відповідно до п. 6.1.22 ПРРЕЕ, якщо фактичні дані комерційного обліку перевищують прогнозні, споживач повинен протягом 5 робочих днів з дати отримання остаточного рахунку здійснити платежі на користь попереднього електропостачальника. Якщо споживачем здійснена переплата за прогнозними даними споживання, попередній електропостачальник повинен протягом 5 робочих днів повернути споживачу надлишок коштів. Відповідно до п. 19 ПКЕЕН, розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показів засобів обліку. Тарифи, що були чинними на момент виникнення спору між сторонами суду не представлено. Таким чином, позивачем не доведено наявність переплати за спожиту електричну енергію. Також варто відзначити, що період сплати грошових коштів за користування електричної енергією вказаний в квитанції зазначається зі слів платника, тобто позивача. Бухгалтерських документів обліку та нарахування за споживання електричної енергії до матеріалів справи не додано. Відповідачем були надані відповіді на заяви [PERSON] , наявність переплати за спожиту електричну енергію судом не встановлено, тому відсутні підстави для визнання дій АТ «Одесаобленерго» (наразі АТ «ДТЕК Одеські Електромережі») та відповідно для стягнення матеріальної шкоди у розмірі 210 грн. Щодо вимоги про стягнення моральної шкоди, то враховуючи встановлені обставини справи, зважаючи, що у правовідносинах, що виникають з порушень зобов`язання в процесі споживання електричної енергії, не застосовуються положення Закону України «Про захист прав споживачів», норми про відшкодування моральної шкоди відсутні в Законі України «Про електроенергетику», Правилах користування електричною енергією для населення та, відповідно, в типовому договорі про користування електричною енергією. Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 9 листопада 2016 року у справі № 6-1575цс16. Енергопостачальник несе відповідальність за шкоду, заподіяну споживачу або його майну, в розмірі й порядку, визначених законодавством. У разі тимчасового припинення електропостачання з вини енергопостачальника він несе відповідальність згідно з умовами договору в розмірі двократної вартості недовідпущеної споживачу електричної енергії. У разі порушення прав споживачів енергопостачальник несе відповідальність згідно із законодавством та договором. Що стосується вимог Закону України «Про захист прав споживачів», то відповідно до пункту 5 статті 4, статті 22 цього Закону споживачі мають право на відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. А відтак, через невстановлення судом обставин та законних підстав для стягнення моральної шкоди з відповідачів на користь [PERSON] у даній позовній вимозі слід відмовити.

Outcome: dismissed