Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-20 00:00:00

\~ \~ \~ \~позивач 24\~квітня 2020 року звернулася\~до Дружківського\~міського суду\~з позовною\~заявою до\~ Ясинуватської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Свої позовні вимоги заявник обґрунтував тим, що [INFO] померла [PERSON] , яка за життя склала заповіт на його ім`я. В теперішній час він вирішив оформити належним чином свої спадкові права. Зазначає, що так як з дати смерті [PERSON] по теперішній час оригінал заповіту знаходився у нього, він вважав, що фактично прийняв спадщину. Окрім того, через те, що смерть особи настала на тимчасово окупованій території, деякий час зайняло встановлення юридичного факту смерті особи на окупованій території. Заявник звернувся до приватного нотаріуса у м. Авдіївка Донецької області з заявою про прийняття спадщини. Нотаріусом йому було запропоновано звернутися до суду з відповідною заявою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . \~ \~ \~ \~29 квітня 2020 року ухвалою Дружківського міського суду Донецької області було відкрито провадження по справі та справу призначено у підготовче засідання на 15 травня 2020 року (а.с.11-12). \~ \~ \~ \~Ухвалою Дружківського міського суду Донецької області від 09 липня 2020 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду на 26.08.2020 року (а.с.31-32). Позивач не з`явився у судове засідання, надав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, в якій вказав, що свої позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав викладених у позовній заяві. Представник відповідача Ясинуватської міської ради Донецької області в судове засідання не з`явилися, не надали заяву з клопотанням розглядати справу у їх відсутності або відкладення розгляду справи, відзиву не надали. З огляду на це, відповідно до ст. 247 ЦПК України, суд, вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін, на підставі наявних у суду доказів, без фіксації судового процесу. Вивчивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з таких підстав. Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Виходячи із ст.ст. 15, 16 Цивільного Кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно до статей 12,13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що відповідно до заповіту від 20 вересня 2013 року, посвідченого державним нотаріусом Ясинуватської державної нотаріальної контори Грачовою Л.І. та записаного нею зі слів [PERSON] , зареєстрованого в реєстрі за № 890, бланк ВТМ261140, [PERSON] , РНОКПП [NUMBER] , [INFO] , розуміючи значення своїх дій добровільно без будь-якого насильства , примусу, як фізичного так і морального, на випадок її смерті зробила таке розпорядження: «…все моє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що мені буде належати на день смерті, і на що я за законом матиму право, я заповідаю [PERSON] , [INFO] » (а.с.6). Відповідно до актового запису № 48, зробленого 31 січня 2020 року Авдіївським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), свідоцтва серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] померла [INFO] (а.с.5). Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст.ст. 1233, 1234 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті .\~Право на\~заповіт має\~фізична особа\~з повною\~цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто. Статями1235\~та 1236\~ЦК України\~встановлено,\~що заповідач\~має право\~охопити заповітом\~права та\~обов`язки,\~які йому\~належать на\~момент складення\~заповіту,\~а також\~ті права\~та обов`язки,\~які можуть\~йому належати\~у майбутньому. Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини. Заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Згідно до\~ст.\~1248\~ЦК України\~нотаріус посвідчує\~заповіт,\~який написаний\~заповідачем власноручно\~або за\~допомогою загальноприйнятих\~технічних засобів. Нотаріус\~може на\~прохання особи\~записати заповіт\~з її\~слів власноручно\~або за\~допомогою загальноприйнятих\~технічних засобів. У\~цьому разі\~заповіт має\~бути вголос\~прочитаний заповідачем\~і підписаний\~ним. Якщо заповідач через фізичні вади не може сам прочитати заповіт, посвідчення заповіту має відбуватися при свідках (стаття 1253\~цього Кодексу). Так, у вищезазначеному заповіті від 20 вересня 2013 року зазначено, що цей заповіт складений нотаріусом за допомогою комп`ютера на прохання заповідача о 08 годині 20 хвилин і підписано заповідачем в двох примірниках в приміщенні Ясинуватської державної нотаріальної контори, розташованої в [ADDRESS] , з яких один примірник залишається в нотаріальній конторі на зберіганні,а другий, викладений на спеціальному бланку нотаріальних документів, видається заповідачу. Також, у заповіті від 20 вересня 2013 року присутній підпис [PERSON] та власноруч прописано: «…цей заповіт мною прочитаний в голос з моїх слів записано вірно я [PERSON] ». 13 квітня 2020 року постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 197/02-31 приватним нотаріусом Авдіївського нотаріального округу Донецької області Василенко Володимиром Анатолійовичем, позивачу [PERSON] відмовлено у відкритті спадкової справи після смерті громадянки [PERSON] , яка померла [INFO] , у зв`язку із пропущенням шестимісячного строку на подання відповідної заяви (а.с.7). Позивач [PERSON] в шестимісячний строк не зміг подати документи для вступу в спадщину в зв`язку із тим, що не мав змоги встановити факт смерті [PERSON] , яка настала на окупованій території. Як вбачається зі свідоцтва про смерть [PERSON] , особа померла у м. Ясинувата, тобто на території, де органи державної влади України тимчасово не здійснюють своїх повноважень. Свідоцтво про смерть видане 31 січня 2020 року, тобто після спливу 6 місяців, встановлених для подання відповідної заяви про прийняття спадщини. Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру у Спадковому реєстрі присутній чинний заповіт бланку ВТМ 261140, № у реєстрі 890 посвідчений 20 вересня 2013 року зареєстрований Ясинуватською державною нотаріальною конторою (а.с.25). Враховуючи вказані конкретні обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, відсутність спору про право на спадщину, у суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд, вважає, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому йому можливо визначити додатковий термін, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного і

Outcome: approved