Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-15 00:00:00

\~ \~ \~ \~позивач [PERSON] 26 жовтня 2020 року звернувся до Дружківського міського суду з позовною заявою до Дружківської територіальної громади в особі Дружківської міської ради про продовження строку для прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Свої позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] . Після його смерті залишилось спадкове майно у вигляді 1/3 частини квартири [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~1/3 частина вказаної квартири належала [PERSON] на праві особистої приватної власності. Після смерті батька, спадкоємцем за законом є позивач. Окрім нього інших спадкоємців після смерті його батька немає. \~ \~ \~ \~Просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його батька , який помер [INFO] . Ухвалою Дружківського міського суду від 02 листопада 2020 року провадження по справі було відкрито та справу призначено до підготовчого судового засідання на 18 листопада 2020 року (а.с.10-11). \~ \~ \~ \~18 листопада 2020 року підготовче засідання було закрито та надіслано 03 грудня 2020 року до нотаріальної контори запит про наявність інших спадкоємців після особи, яка померла. Відповідь нотаріальної контори надійшла до Дружківського міського суду 16 грудня 2020 року. Позивач не з`явився у судове засідання, надав заяву з клопотанням розглядати справу у його відсутності, підтримав позовні вимоги у повному обсязі, просив надати йому додатковий строк для прийняття спадщини. Представник відповідача територіальної громади Дружківської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи їх повідомлено належним чином, надали заяву про розгляд справи у їх відсутності. З огляду на це, відповідно до ст. 247 ЦПК України, суд, вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін, на підставі наявних у суду доказів, без фіксації судового процесу. Вивчивши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 16 грудня 1976 року міським відділом РАЦС м. Дружківки батьком позивача [PERSON] , який народився [INFO] є [PERSON] , матір`ю - [PERSON] (а.с. 4). \~ \~ \~ \~ [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] у м. Дружківка Донецької області, що підтверджується актовим записом №615 , складеним Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області від 07 липня 2017 року (а.с.5). \~ \~ \~ \~Після смерті [PERSON] залишилась спадщина у вигляді 1/3 частини квартири [ADDRESS] ,\~яка належала\~померлому на\~праві приватної\~спільної власності.\~Так інша\~1/3\~частина зазначеної\~квартири належить\~позивачу [PERSON] ,\~та 1/3\~частина -\~матері позивача\~ [PERSON] (а.с.7). \~ \~ \~ \~Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 25 вересня 2020 року [PERSON] , [INFO] , померла [INFO] (а.с.6). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, що визначається ст. 1261 ЦК України. Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру після смерті [PERSON] , померлого 07 липня 2017 року заяви про прийняття або відмову від спадщини до Дружківської державної нотаріальної контори не надходили, спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось. \~ \~ \~ \~Таким чином, судом встановлено, що позивач є спадкоємцем померлої першої черги за законом і відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець для прийняття спадщини мала подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. Враховуючи вказані конкретні обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, відсутність інших спадкоємців першої черги, а також за заповітом і відсутність спору про право на спадщину, у суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Суд враховує той факт, що відповідно до Конституції України особа повинна неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей та виконувати обов`язки, передбачені ст.ст.65-67 Конституції. При невиконанні особою конституційних обов`язків незнання законів не звільняє особу від юридичної відповідальності. При цьому ст.64 Конституції передбачає, що конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України. Таким чином суд вважає, що оскільки прийняття спадщини є правом особи, а не її обов`язком, а позивач своєчасно не звернулась до нотаріуса через свою необізнаність, та в інший спосіб захистити своє право не може, інші спадкоємці відсутні, а спадщина не визнана відумерлою і відповідач не надав заперечень щодо позову, є підстави для задоволення позовних вимог з визначенням [PERSON] тримісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суд, вважає, що [PERSON] пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому йому можливо визначити додатковий термін, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини. На підставі викладеного і

Outcome: approved