Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-04 00:00:00

Позивач 19.04.2019 року звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що [INFO] померла її тітка - [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно, а саме: право на земельну частку (пай), що належала померлій на підставі Сертифікату серії [NUMBER] від 26.11.2018року. Стверджує, що вона бажає прийняти спадщину після смерті [PERSON] , однак на момент смерті спадкодавця не проживала постійно разом із нею та у встановлений строк не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що у період з травня 1998року перебувала закордоном на заробітках, тобто з поважних причин, які об`єктивно унеможливлювали йому належним чином оформити свої спадкові права. З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . В підготовче засідання позивач не з`явилася, проте подала до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути у її відсутності та зазначає, що позовні вимоги підтримує. Представник відповідача - Гостинцівської сільської ради Мостиського району Львівської області у підготовче засідання не з`явився, а подав заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі та зазначає, що не заперечує проти позову. Третя особа - приватний нотаріус Мостиського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицький Р.С. в підготовче засідання не з`явився, проте подав до суду заяву в якій просить суд справу розглянути у його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України у справі можливо ухвалити рішення про задоволення позову при проведенні підготовчого засідання. Судом встановлено, що [INFO] відкрилась спадщина внаслідок смерті [PERSON] . До складу даної спадщини входить право на земельну частку (пай), у землі, яка перебуває у колективній власності ТОВ «Колос» на території Гостинцівської сільської ради Мостиського району Львівської області, розміром 2,53 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що належала спадкодавцю [PERSON] на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] від 26.11.2018року. Як вбачається із матеріалів справи, спадкодавець [PERSON] є тіткою позивача [PERSON] , а саме: рідною сестрою матері позивача - [PERSON] , яка померла [INFO] . За життя [PERSON] заповіту не складала. Згідно довідки, виданої Гостинцівською сільською радою №2371 від 27.12.2018року спадкодавець [PERSON] на час смерті була зареєстрована та постійно проживала в с .Гостинцеве Мостиського району Львівської області, разом із нею ніхто не проживав і не був зареєстрований. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №56978649 від 24.07.2019року вбачається, що спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] в нотаріальній конторі не заводилася, що свідчить про те, що із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останньої до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався. Разом із цим, позивач [PERSON] , бажає прийняти спадщину після смерті [PERSON] та отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, однак на час відкриття спадщини вона не проживала постійно зі спадкодавцем та у встановлений строк для не звернулася вчасно в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини. А відтак, позивач не може в позасудовому порядку в повній мірі оформити свої спадкові права та одержати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на вищевказане спадкове майно, у зв`язку із чим звернулася до суду із зазначеним позовом. Вказані обставини сторонами не оспорюються та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами: копією актового запису про смерть [PERSON] а/з №37 від 13.11.1997року; копією актового запису про народження [PERSON] а/з №2504 від 15.09.1950р.; копією актового запису про народження [PERSON] а/з №36 від 14.07.1927р.; копією актового запису про шлюб між [PERSON] та [PERSON] №2 від 19.07.1943року; копією довідки, виданої Гостинцівською сільською радою №2371 від 27.12.2018року; копією Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] від 26.11.2018року; копією свідоцтва про смерть [PERSON] ; копією свідоцтва про народження [PERSON] ; інформаційними довідками зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину; заповіти/спадкові договори) щодо спадкодавця [PERSON] та іншими матеріалами справи. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, переглядаючи 6 червня 2018 року судові рішення справі № 592/9058/17-ц (касаційне провадження № 61-200 св 18), вказав на те, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Правила ч. 3 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень позивача, остання у встановлений строк не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у зв`язку із тим, що у цей період перебувала закордоном на заробітках. Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивача [PERSON] щодо вчинення нею дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті [PERSON] . Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначення їй додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Враховуючи думку позивача та виходячи з вимог ст.141 ЦПК України, суд вважає, що понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору залишити за нею.

Outcome: approved