Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-04 00:00:00

Позивач [PERSON] ,\~від імені\~та в\~інтересах якого\~діє представник\~ адвокат\~Кулеба І.І.,\~звернувся до\~суду із\~позовною заявою\~до Підволочиської\~об`єднаної територіальної\~громади Тернопільської\~області про\~визначення додаткового\~строку для\~прийняття спадщини\~після смерті\~ [PERSON] ,\~померлого [INFO] . В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилається на те, що [PERSON] є сином [PERSON] , на час відкриття спадщини разом із спадкодавцем не проживав. У травні 2019 року, дізнавшись від матері, що на його користь посвідчено заповіт щодо майна померлого, звернувся до приватного нотаріуса Підволочиського районного нотаріального округу Коломійчука О.І. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, проте йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини пропустив з поважних причин, а тому, з метою захисту прав та інтересів, які в позасудовому порядку вирішити неможливо - просить позов задовольнити. В судове засідання позивач не з`явився, представник позивача адвокат Кулеба І.І. подала заяву, згідно якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить справу розглянути у їх відсутності. Представник відповідача Підволочиської об`єднаної територіальної громади Тернопільської області (Підволочиської селищної ради) у судове засідання не з`явився, однак подали до суду заяву, згідно якої проти задоволення позовних вимог не заперечують, просять справу розглянути без їх участі. У відповідності до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі письмових заяв усіх сторін по справі, в зв`язку з визнанням відповідачем позову суд вважає за можливе прийняти рішення у підготовчому засіданні на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, в порядку, передбаченому ст.ст.\~223,\~247 ЦПК України.\~\~ Суд, дослідивши та оцінивши докази по справі, встановив такі факти: [PERSON] помер [INFO] в смт. Підволочиськ, про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане відділом державної реєстрації актів цивільного стану Підволочиського районного управління юстиції у Тернопільській області 20 жовтня 2015 року. Згідно заповіту, посвідченого 27 лютого 2006 року державним нотаріусом Підволочиської державної нотаріальної контори Коломійчуком О.І., [PERSON] , [INFO] , що народився в с. Іванівка Підволочиського району Тернопільської області, ідентифікаційний код [NUMBER] , що постійно мешкає в [ADDRESS] , на випадок смерті усе своє майно, де б воно не було і з чого б не складалося, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті і на що він за законом матиме право - заповів [PERSON] , [INFO] . У відповідності до довідки, виданої виконавчим комітетом Підволочиської селищної ради № 997 від 12 червня 2019 року, на день смерті [PERSON] , який помер [INFO] та шість місяців потому разом з ним в житловому будинку [ADDRESS] були зареєстровані наступні особи: [PERSON] , 1942 р.н.. [PERSON] , 1964 р.н. [PERSON] ніде не зареєстрований. Як убачається із роз`яснення приватного нотаріуса Підволочиського районного нотаріального округу № 56/01-16 від 12 червня 2019 року [PERSON] звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] ,- [INFO] . Таким чином, зважаючи на те, що [PERSON] в установлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не звертався, на час смерті разом із спадкодавцем за однією адресою не проживав, а тому вважається таким, що спадщину не прийняв, а відтак на ім`я спадкоємця не може бути видано свідоцтво про право на спадщину, у зв`язку з чим для вирішення питання рекомендовано звернутися до суду. Крім того, із письмових пояснень позивача судом встановлено, що останній про наявність заповіту дізнався лише в травні 2019 року. Таким чином судом встановлено, що позивач [PERSON] є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , однак у зв`язку із необізнаністю про наявність заповіту у встановлений законом строк до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не звертався, у зв`язку з чим пропустив строк для прийняття спадщини. За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті\~1220,\~1222,\~1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша\~статті 1269 ЦК України). Згідно з частиною третьою\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Зважаючи на викладені обставини, та із врахуванням того, що факт пропуску\~строку для\~прийняття спадщини\~не є\~підставою для\~усунення від\~спадкування,іншим чином захистити права позивача неможливо, суд приходить до переконання, що позов [PERSON] є підставним і підлягає до задоволення шляхом визначення йому додаткового строку для подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини заяви про прийняття спадщини за заповітом, посвідченим 27 лютого 2006 року державним нотаріусом Підволочиської державної нотаріальної контори Коломійчуком О.І., що залишилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , терміном 3 місяці з часу набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved