Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-11 00:00:00

Позивач [PERSON] в особі представника - адвоката Горобець А.А. звернулась з позовом до суду, в якому просить визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом після смерті її сина - [PERSON] , який помер [INFO] , на 1/6 частину квартири, яка знаходиться за адресою : [ADDRESS] та право власності на Ѕ частини автомобіля KIA CERATO (2007) державний номерний знак [NUMBER] . Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за життя спадкодавець уклав Договір дарування частини квартири №3-119 від 16.01.2009 року, згідно з яким: -1/3 частка квартири була подарована колишній дружині - [PERSON] ; -1/3 частка квартири подарована доньці - [PERSON] (далі -Відповідач); -1/3 частка квартири залишилась спадкодавцю. Таким чином, спадкоємці спадкують в рівних частках - 1/3 частки квартири та автотранспортний засіб, які залишились після померлого сина Позивачки , і підлягають розподілу між сторонами. Заяву про прийняття спадщини Позивачкою було подано у встановленому законом порядку приватному нотаріусу Варніковій К.В., у якої 20 січня 2018 року вже була відкрита спадкова справа №61886145 відносно спадщини за померлим сином Позивачки.[PERSON] , [PERSON] є спадкоємцями першої черги за законом і частки у спадщині кожного із них за законом є рівними. Проте через відсутність оригіналів правовстановлюючих документів позивач не отримала свідоцтва про право на спадщину. Посилаючись на положення статей 1216, 1217, 1258, 1268, 1270 ЦК України, позивачка, в інтересах якої діє адвокат Горобець А.А., вважала, що для оформлення права власності на спадкове майно за законом та захисту своїх спадкових прав, немає іншого способу, як звернення до суду із позовною заявою. Разом з тим, після залучення [PERSON] , [INFO] , в якості співвідповідача, представник позивача адвокат Горобець А.А. через канцелярію суду подала уточнену позовну заяву (вх.№4952 від 05.02.2021 року), в якій просила визнати за позивачем [PERSON] право власності на 1/9 частину квартири, яка знаходиться за адресою : [ADDRESS] та право власності на 1/3 частини автомобіля KIA CERATO (2007), державний номерний знак [NUMBER] в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою суду від 05.06.2018 року позовну заяву [PERSON] в особі представника - адвоката Горобець А.А. залишено без руху. Після усунення позивачем недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позову без руху, ухвалою суду від 22.06.2018 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд по суті за правилами загального позовного провадження. 26.09.2018 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу за позовом [PERSON] в особі представника - адвоката Горобець А.А.до судового розгляду по суті. Ухвалою суду від 17.04.2019 року за клопотанням представника позивача залучено до участі у справі в якості співвідповідача [PERSON] , [INFO] , та залучено в якості законного представника [PERSON] , [INFO] - Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради. Вирішуючи питання про залучення в якості законного представника малолітнього співвідповідача Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, суд виходив з того, що в провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова знаходиться справа № 644/1461/19 (2/644/269/20) за позовом [PERSON] , де малолітній [PERSON] є відповідачем. Ухвалою суду від 19.06.2019 року провадження по цивільній справі за позовом [PERSON] в особі представника позивача - адвоката Горобець А.А. зупинено до набрання законної сили судовим рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова по цивільній справі № 644/1461/19 (2/644/269/20) за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Служба у справах дітей по Індустріальному району Департаменту служби у справах дітей ХМР, приватний нотаріус Варнікова Ксенія Вікторівна про визнання права власності. Ухвалою суду від 18.05.2020 року провадження по цивільній справі за позовом [PERSON] в особі представника позивача - адвоката Горобець А.А. поновлено. Ухвалою суду від 13.05.2021 року залучено в якості законного представника малолітнього [PERSON] його матір - [PERSON] . Таким чином змінено процесуальний статус [PERSON] з третьої особи на законного представника малолітнього відповідача [PERSON] . На момент постановлення ухвали рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 24.02.2020 року по справі № 644/1461/19 (2/644/269/20) набрало законної сили. В судовому засіданні представник позивача - адвокат Горобець А.А. просила визнати за позивачем [PERSON] право власності на 1/9 частину квартири, яка знаходиться за адресою : [ADDRESS] та право власності на 1/3 частини автомобіля KIA CERATO (2007), державний номерний знак [NUMBER] в порядку спадкування за законом після смерті її сина [PERSON] , мотивувала позовні вимоги аналогічно викладеному в позові . Відповідач [PERSON] в судовому засіданні 23.10.2018 року просила відмовити в задоволенні позову; 17.12.2018 року надала через канцелярію суду заяву (вх.№45566/18) про розгляд справи за її відсутністю, (а.с.186, т.1). Представник [PERSON] , яка діє в інтересах малолітнього відповідача [PERSON] - адвокат Черваньов А.Г. категорично наполягав на тому, що представник позивача адвокат Горобець А.А. звернулася з уточненою позовною заявою в порушення вимог п.2 ч.1 ст.49 ЦПК України; вважав, що вирішенню позовних вимог по даній справі повинно передувати вирішення позовних вимог по справі 644/11/21 (2/644/717/21) за позовом [PERSON] в інтересах малолітнього [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення юридичного факту та визнання права власності в порядку спадкування за законом, по якій 13.01.2021 року відкрито провадження. Разом з тим не заперечував, що частки у спадщині, яка складається з 1/3 частки квартири за адресою: [ADDRESS] та автотранспортного засобу КІА СЕRАТО (2007), кожного із спадкоємців за законом є рівними, тобто по 1/9 частини квартири за вищевказаною адресою та 1/3 частини автомобіля KIA CERATO (2007), державний номерний знак [NUMBER] . Законний представник малолітнього відповідача [PERSON] - [PERSON] підтримала думку свого представника - адвоката Черваньова А.Г. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Варнікова Ксенія Вікторівна, в судове засідання не з`явилася , надавши заяву про розгляд справи за її відсутність. Третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору- Департаментом служб у справах дітей Харківської міської ради, надано заяву про розгляд справи за відсутністю представника. Вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у судовій справі, дослідивши наявні матеріали справи, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , (а.с.189, т.1). Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з 1/3 частки квартири за адресою: [ADDRESS] та автотранспортного засобу КІА СЕRАТО (2007), чорний, № двигуна [NUMBER] , № кузова [NUMBER] , д.н.з. [NUMBER] . За життя померлий заповіт не складав. Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру трав власності на нерухоме майно, квартира за адресою: [ADDRESS] , належала спадкодавцю на підставі договору купівлі-продажу РН№174 від 20.03.2007 року. З витягу з Державного реєстру речових, прав на нерухоме майно 16 січня 2009 року спадкодавцем було укладено Договір дарування частини квартири №3-119 від 16.01.2009 року, згідно з яким: - 1/3 частка квартири була подарована колишній дружині - [PERSON] ; - 1/3 частка квартири подарована доньці - [PERSON] - 1/3 частка квартири залишилась спадкодавцю. Згідно з інформацією Регіонального сервісного центру в Харківській області автотранспортний засіб КІА СЕRАТО (2007), чорний, № двигуна [NUMBER] , № кузова [NUMBER] , Д.Н.З. [NUMBER] . зареєстрований за [PERSON] , який мешкав за адресою: [ADDRESS] , на підставі договору купівлі-продажу №6341/1/1664. З матеріалів спадкової справи № 1/2018 від 20.01.2018 року, (а.с.181-217, т.1), оголошених та досліджених в судовому засіданні 25.01.2019 р., вбачається, що в межах шестимісячного строку із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області (надалі ПН ХМНО) Варнікової К.В. звернулися: - [PERSON] , [INFO] - донька спадкодавця; - [PERSON] , [INFO] - матір спадкодавця; - [PERSON] , [INFO] - дружина спадкодавця; - [PERSON] , [INFO] - дружина спадкодавця в інтересах малолітнього сина - [PERSON] , [INFO] . Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області (надалі ПН ХМНО) Варніковою К.В. надано позивачці письмову відповідь про неможливість видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно. [PERSON] , [PERSON] є спадкоємцями першої черги за законом відповідно до ст. 1261 ЦК України і згідно ст. ст. 1267, 1278 ЦК України частки у спадщині кожного із них за законом є рівними. Неповнолітній [PERSON] , [INFO] , відповідно до вимог ч. 4 ст. 1268 ЦК України вважається таким, що прийняв спадщину. У справах про спадкування належними відповідачами є усі спадкоємці, які прийняли спадщину. Таким чином належними відповідачами по справі є діти спадкодавця - [PERSON] , [INFO] та малолітній [PERSON] , [INFO] , в інтересах якого діє [PERSON] , [INFO] . [PERSON] , [INFO] не є належним відповідачем по справі з огляду на наступне. [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі з 05.09.1998 року. Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21.02.2005 року (справа -4388/05) вказаний шлюб було розірвано. 08 квітня 2005 року [PERSON] зареєструвала шлюб зі [PERSON] (свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] ), вказаний шлюб було розірвано рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 19.04.2018 року . Зазначені обставини встановлені в мотивувальній частині рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 24.02.2020 року по справі № 644/1461/19 (2/644/269/20), яке набрало законної сили, та не підлягають доказуванню в силу ч.4 ст. 82 ЦПК України. Таким чином, шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано на підставі рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 21.02.2005 року, що підтверджується актовим записом про розірвання шлюбу від 30.03.2005 року №148 (а.с.14, т.2). 08 квітня 2005 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] , який було розірвано лише - 19.04.2018 року. Спадщина відкрилась [INFO] . Спірне (спадкове) майно придбано за життя спадкодавця : -квартира за адресою: [ADDRESS] відповідно до договору купівлі- продажу Р№174 від 20.03.2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Милиця М.Л., у 2007 році, а транспортний засіб - КІА СЕRАТО (2007), держномер [NUMBER] , придбано за договором купівлі -продажу №ТСЦ6341/1/1664 від 22.03.2016 року, тобто при перебуванні [PERSON] у шлюбі з іншим чоловіком. Тобто, [PERSON] не входить до кола спадкоємців, а належними відповідачами по справі є діти спадкодавця - [PERSON] , [INFO] та малолітній [PERSON] , [INFO] , в інтересах якого діє [PERSON] , [INFO] . Спадщина належить спадкоємцям, які прийняли її на праві спільної часткової власності (частина четверта статті 355 ЦК України), а тому при її поділі застосовуються правила передбачені в главі 26 ЦК України, які регулюють відносини спільної часткової власності. Якщо згоди про поділ спадщини досягти не вдалося, то поділ провадиться в судовому порядку відповідно до часток, які належать кожному із спадкоємців за законом або за заповітом. Відповідно до ч.1, п.1 ч.2 ст.76, ч.1,2 ст.77, ч.2 ст.78, ч.1 ст.95 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини справи, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Відповідно до ч.6 ст.81, ч.1 ст.89 ЦПК України доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Суд не бере до уваги доводи представника [PERSON] , яка діє в інтересах малолітнього відповідача [PERSON] - адвоката Черваньов А.Г. в частині того, що вирішенню позовних вимог по даній справі повинно передувати вирішення позовних вимог по справі 644/11/21 (2/644/717/21) за позовом [PERSON] в інтересах малолітнього [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради про встановлення юридичного факту та визнання права власності в порядку спадкування за законом, по якій 13.01.2021 року відкрито провадження, з огляду на наступне. В судовому засіданні представник позивача - адвокат Горобець А.А. не оспорювала той факт, що малолітній [PERSON] є сином спадкодавця, саме за клопотанням представника позивача було залучено як співвідповідача малолітнього [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Приймаючи до уваги відсутність у суду обґрунтованого сумніву щодо достовірності обставин, на які добровільно визнаються учасниками справи суд вважає, що зазначені обставини не підлягають доказуванню. Беручи до уваги, що діючим процесуальним законодавством не передбачено «уточнення позовної заяви», суд розглядає позовні вимоги в межах позову після усунення позивачем недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позову без руху та приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог, а саме визнання за позивачем позивачем [PERSON] права власності на 1/9 частину квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS] та права власності на 1/3 частини автомобіля KIA CERATO (2007), державний номерний знак [NUMBER] в порядку спадкування за законом після смерті її сина - [PERSON] , який помер [INFO] . Щодо стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу в сумі 10 000 грн, суд зазначає наступне. Пунктом першим частини третьої статті 133 ЦПК України передбачено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу. Велика Палата Верховного Суду в додатковій постанові від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц (провадження № 14-382цс19) вказала, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. На підтвердження розміру понесених позивачем витрат на правничу допомогу в матеріалах справи наявний договір про надання правової допомоги № 23/04/21 від 23.04.2021 року; акт наданих послуг від 09.07.2021 року, відповідно до якого позивач сплатив адвокату Горобець А.А. - 10 000 грн(гонорар) за правову допомогу. У постанові Великої Палати Верховного Суду по справі №751/3840/15-ц від 20 вересня 2018 року суд зазначає, що на підтвердження розміру витрат на професійну правничу допомогу суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), розрахунок наданих послуг, документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). В порушення вищевикладеного адвокатом не надано документів, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги -квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки… З огляду на викладене суд не вбачає підстав для стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу в сумі 10 000 грн. Відповідно до частин першої та дев`ятої статті 141 ЦПК України, сплачений позивачем судовий збір покладається на відповідачів пропорційно розміру задоволених позовних вимог (65,7%). Стягненню з відповідачів на користь позивача підлягає сплачений останньою судовий збір у сумі по 657 грн з кожного.

Outcome: partial