Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-20 00:00:00

Позивач 3 липня 2019 року звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення витрат державного бюджету, пов`язаних із примусовим видворенням іноземців. У обґрунтування позову зазначив, що на підставі рішення Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 29 серпня 2018 року, було примусово видворено 26 листопада 2018 року за межі території України громадянина Республіки Азербайджан - [PERSON] . Громадянка України [PERSON] достовірно знаючи, що громадянин республіки Азербайджан [PERSON] не законно перебуває на території України, є не легальним мігрантом, надавала йому сприяння в проживанні та перебуванні на території України. За актом про фактично здійсненні витрати на примусове видворення іноземця ( особи без громадянства) витрати з державного бюджету складають 3987, 28 гривень. Громадянин [PERSON] відмовився від відшкодування зазначених витрат. Позивач звернувся з листом до відповідачки, з пропозицією добровільно відшкодувати витрати держави на видворення [PERSON] , на що ніякої реакції відповідача не отримав. На підставі викладеного, просить суд стягнути з [PERSON] на користь держави завдані збитки внаслідок видворення громадянина Республіки Азербайджан [PERSON] за межі території України, у розмірі 3987,28 гривень, а також судові витрати в розмірі 1921 гривня. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя від 30 серпня 2019 року провадження по справі було відкрито провадження по справі, та призначеного до розгляду за правилами спрощеного провадження. Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідачка [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином. Про причину своєї неявки суд не повідомила. Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, відповідно до ст. 280 ЦПК України, згідно з якою у разі неявки в судове засідання відповідача, який був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився в судове засідання без повідомлення причин та який не подав відзив, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ч.ч.3,4ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Рішенням Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя від 29 серпня 2018 року ухвалено примусово видворити з території України громадянина Азербайджанської Республіки [PERSON] , [INFO] . Затримати громадянина Азербайджанської Республіки [PERSON] , [INFO] , з поміщенням його до пункту тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства, які незаконно перебувають в Україні, з метою ідентифікації та забезпечення видворення за межі території України строком на 6 місяців. Згідно акту про повернення пасажира від 26 листопада 2018 року [PERSON] було видворено з території України. Згідно акту про фактично здійснені витрати на примусове видворення іноземця (особи без громадянства) затвердженого 30 листопада 2018 року начальником головного управління ДМС України в Донецькій області, зазначено, що витрати на примусове видворення за межі України громадянина Азербайджанської Республіки [PERSON] , [INFO] , склали 10 935,45 гривень, з яких за рахунок власних коштів сторони у розмірі 6948,17 гривень, за рахунок бюджетних коштів у розмірі 3987,28 гривень. [PERSON] , відмовився відшкодовувати витрати, завдані державі внаслідок його видворення, у зв`язку з відсутністю коштів. Згідно до постанови про накладення адміністративного стягнення серії ПН МДО № 002009 від 5 жовтня 2018 року [PERSON] було притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 206 КУпАП за надання житла для проживання громадянину Азербайджанської Республіки [PERSON] , [INFO] без вжиття заходів для забезпечення своєчасної реєстрації у встановленому порядку. Накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 5100,0 гривень. Відповідно до письмових пояснень [PERSON] наданих начальнику Лівобережного ВП ЦВП ГУ НП в Донецький області від 05 жовтня 2018 року, [PERSON] зазначила, що нею було надано житло для проживання громадянину Азербайджанської Республіки [PERSON] , з 10 листопада 2016 року, з часу коли вони почали проживати в цивільному шлюбі. 28 жовтня 2017 року, відносно [PERSON] було складено адміністративний протокол про незаконне перебування на території України, але він продовжував проживати в Україні. Відповідно до вимог ч.1ч.2 ст.32 Закону України «Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства», іноземці та особи без громадянства, які відповідно до рішення суду підлягають примусовому видворенню за межі України, відшкодовують витрати, пов`язані з видворенням, в установленому законом порядку. Якщо зазначені іноземці та особи без громадянства не мають коштів для відшкодування витрат, пов`язаних із видворенням їх за межі України, видворення здійснюється за рахунок державного бюджету. Фізичні або юридичні особи, які запрошували чи приймали іноземців та осіб без громадянства, влаштовували їх незаконний в`їзд, проживання, працевлаштування, сприяли в ухиленні від виїзду після закінчення строку перебування, за рішенням суду в установленому законом порядку відшкодовують витрати, завдані державі внаслідок видворення зазначених іноземців та осіб без громадянства. Аналізуючи вищевказані норми закону та враховуючі, що відповідачка [PERSON] незаконно надала житло для проживання громадянину Азербайджанської Республіки [PERSON] , та не прийняла міри для реєстрації іноземного громадянина, а останній зв`язку з відсутністю коштів відмовився відшкодовувати витрати завдані державі внаслідок видворення, суд вважає, що позивач позбавлений можливості іншим шляхом захистити своє право, а тому приходить до висновку, що позовні вимоги, підлягають задоволенню а сума витрат стягненню з відповідача. На підставі вищенаведеного,

Outcome: approved