Jurisdiction: civil
Date: 2016-07-27 00:00:00

Позивач [PERSON] акціонерне товариство «Акціонерно комерційний БАНК «капітал» звернулися в суд з позовною заявою до відповідача [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором. Представник позивача [PERSON] подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, в якій вказала, що позовні вимоги підтримує, просила задовольнити в повному обсязі, проти заочного рішення не заперечувала. Відповідач у судове засідання не з'явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причину своєї неявки суд не сповістив. Фіксація судового засідання за допомогою технічних засобів, згідно ст.197 ЦПК України не здійснюється. Судом встановлено, що 04 жовтня 2013 року між [PERSON] акціонерним товариством «Акціонерно комерційний банк «КАПІТАЛ» та [PERSON] укладено кредитний договір № 1/23/Р3GK/07-07-11/0334 про надання споживчого кредиту. Згідно умови п.1.1 кредитного договору банк надає позичальнику кредит у сумі 17701,94 грн. зі строком користування з 04 жовтня 2013 року до 03 жовтня 2015 року зі сплатою процентної ставки у розмірі 25 % річних. ( а.с.6) Згідно умов п.п. 4.4.2 кредитного договору позичальник був зобовязаний погашати заборгованість перед Банком по даному кредиту, нарахованим процентам та комісії згідно графіку, наведеним у додатку № 1 до цього договору. 04 жовтня 2013 року виконуючи зобовязання за кредитним договором, Банк перерахував кредитні кошти відповідачу.( а.с.8) Відповідач [PERSON] зобовязання за вказаним договором належним чином не виконав. Так, станом на 17 березня 2016 року має заборгованість в сумі 34732,86 гривень, яка складається з: заборгованість з повернення кредитних коштів 7696,09 гривень; заборгованість по сплаті процентів за користування кредитними коштами 2535,51гривень; заборгованість по сплаті щомісячної комісії 1327,65 гривень; пеня за прострочення основної судної заборгованості - 10463,58 гривень; пеня по несплаченим відсоткам 2456,18 гривень; пеня за несплачену комісію 1402,88 гривень; штраф 8850,00 гривень. Статтею 525 ЦК України встановлено, що одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно статті 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до п. 5.1 кредитного договору за порушення строків повернення кредиту та/або сплати процентів за користування кредитними коштами банк має право вимагати від позичальника сплати пені у розмірі 0,5% від суми простроченої заборгованості за кожний день прострочення. Відповідно до п. 5.2 кредитного договору, у випадку порушення позичальником строків повернення кредиту та/або сплати процентів за користування кредитними коштами, банк має право вимагати від позичальника сплати штрафу у розмірі 50% від суми виданого кредиту. Також, відповідно до п. 1.2. кредитного договору за обслуговування рахунку позичальник щомісяця сплачує банку комісію у розмірі 0,5% (нуль цілих п'ять десятих) процентів від первісної суми кредиту, визначеної у п. 1.1. договору. Статтею 1049 ЦК України передбачено, що позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлений договором. Якщо договором не встановлено строк повернення позики або цей строк визначений моментом пред'явлення вимог, позика має бути повернена позичальником протягом тридцяти днів від дня пред'явлення позикодавцем вимоги про це, якщо інше не встановлено договором. Позика, надана за договором безпроцентної позики, може бути повернена позичальником достроково, якщо інше не встановлено договором. Позика вважається повернутою в момент передання позикодавцеві речей, визначених родовими ознаками, або зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок. Однак, відповідачем [PERSON] умови договору належним чином не виконано. Таким чином, відповідно до наданого позивачем розрахунку (а.с.3-4), заборгованість [PERSON] за кредитним договором становить 34732,86 гривень, яка складається з:заборгованість з повернення кредитних коштів 7696,09 гривень; заборгованість по сплаті процентів за користування кредитними коштами 2535,51гривень; заборгованість по сплаті щомісячної комісії 1327,65 гривень; пеня за прострочення основної судної заборгованості - 10463,58 гривень; пеня по несплаченим відсоткам 2456,18 гривень; пеня за несплачену комісію 1402,88 гривень; штраф 8850,00 гривень. Вирішуючи питання щодо розміру заборгованості за кредитним договором, яка підлягає стягненню з відповідача суд зазначає наступне. Відповідно до\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Згідно зі ст. 551 ЦК України, якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. У частині 1 ст.\~549 ЦК України визначено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, яке боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України). Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Встановлений законом розмір неустойки може бути збільшений у договорі (ч. ч. 1, 2 ст. 551 ЦК України). У разі, якщо розмір неустойки перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення, суд може його зменшити (ч. 3 ст. 551 ЦК України). Положення ч. 3 ст. 551 ЦК України з урахуванням\~положень ст. 3 цього Кодексу щодо загальних засад цивільного законодавства та ч. 4 ст. 10 ЦПК України щодо обовязку суду сприяти сторонам у здійсненні їхніх прав дає право суду зменшити розмір неустойки за умови, що її розмір значно\~перевищує розмір збитків. Така ж правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року в справі № 6-1120цс15, яка відповідно до ст. 360-7 ЦПК України є обовязковою для всіх судів України. При цьому, встановивши, що розмір пені значно перевищує розмір основного боргового зобовязання за кредитним договором, та навіть загальний розмір заборгованості з відсотками та комісією, а також те, що стягнення заборгованості у визначеному банком розмірі, в тому числі і пені, будуть порушені права [PERSON], необхідно застосувати до спірних правовідносин положення ч. 3 ст. 551 ЦК України та зменшити розмір пені до 7 696,09 грн. Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних\~правових наслідків, які полягають\~у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обовязку новим, або у приєднанні до невиконаного обовязку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обовязків, як заходу цивільно-правової відповідальності, має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання (ч. 2\~ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (ч. 3\~ст. 549 ЦК України). Конституційний Суд України в рішенні від 10.11.2011 року N 15-рп/2011 зазначає, що держава, встановлюючи законами України засади створення і функціонування грошового та кредитного ринків (п. 1 ч. 2 ст. 92 Конституції України), має підтримувати на засадах пропорційності розумний баланс між публічним інтересом ефективного перерозподілу грошових накопичень, комерційними інтересами банків щодо отримання справедливого прибутку від кредитування і охоронюваними законом правами та інтересами споживачів їх кредитних послуг. За положеннями\~ст. 61 Конституції\~України\~ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Отже вбачається, що штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором, свідчить про недотримання положень, закріплених у\~ст. 61 Конституції України\~щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15. Тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача лише пеню та відмовити в задоволенні вимоги про стягнення штрафу. На підставі наведеного, виходячи із принципів об'єктивності, реальності і справедливості підлягає стягненню з відповідача на користь позивача сума заборгованості за кредитним договором в розмірі 23114 грн. 40 коп., яка складається з: заборгованість з повернення кредитних коштів 7696,09 гривень; заборгованість по сплаті процентів за користування кредитними коштами 2535,51 гривень; заборгованість по сплаті щомісячної комісії 1327,65 гривень; пеня за прострочення основної судної заборгованості - 7 696,09 гривень; пеня по несплаченим відсоткам 2456,18 гривень; пеня за несплачену комісію 1402,88 гривень. Вирішуючи питання, щодо розподілу судових витрат, суд на підставі\~ст.88 ЦПК України, враховуючи результат вирішення справи, вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати по справі, а саме судовий збір у розмірі 1378 грн. 00 коп. На підставі викладеного,

Outcome: partial