Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-27 00:00:00

Позивач 12.02.2019 року звернувся до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що його матері [PERSON] , яка померла [INFO] , за життя належали житловий будинок в [ADDRESS] та сертифікат на право приватної власності на землю серії [NUMBER] [NUMBER] від 28.05.1997року. Стверджує, що він, як спадкоємець першої черги за законом, бажає прийняти спадщину після смерті матері, однак, у встановлений законом строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що на час відкриття спадщини він перебував за кордоном ( в Росії) на заробітках. Таким чином, вказані обставини унеможливлювали йому належним чином оформити свої спадкові права та, як вважає, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . В судове засідання позивач не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути у його відсутності та зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача Мостиської міської\~ради Львівської\~області у судове засідання не з`явився, а подав заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі та зазначає, що не заперечує проти позову. Представник третьої особи Мостиської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, проте подав до суду заяву в якій просить суд справу розглянути у його відсутності. Третя особа\~-\~приватний нотаріус\~Мостиського районного\~нотаріального округу\~Львівської області\~Яксманицький Роман\~Степанович в судове засідання не з`явився, проте подав до суду заяву в якій просить суд справу розглянути у його відсутності. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, проте подала до суду заяву в якій просить суд справу розглянути у її відсутності та зазначає, що не заперечує проти позову. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.\~ Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] відкрилась спадщина внаслідок смерті [PERSON] (матері позивача). До складу даної спадщини входить, зокрема, право власності на земельну ділянку (середню земельну частку) площею 1,07 га без контурного визначення зовнішніх меж на місцевості, розташован на території с.Санники Стоянцівської сільської ради Мостиського району Львівської області, що належала спадкодавцеві [PERSON] на підставі Сертифікату на право приватної власності на землю (середню земельну частку) серії [NUMBER] від 28.05.1997року. Як вбачається\~із матеріалів\~справи,\~за життя\~спадкодавець [PERSON] заповіту не складала. Спадкоємцями за законом першої черги спадкування є діти померлої: син [PERSON] (позивач у справі) та дочка [PERSON] (третя особа у справі). Згідно довідки, виданої виконавчим комітетом Мостиської міської ради Львівської області №960 від 06.10.2011року спадкодавець [PERSON] на час смерті постійно була зареєстрована та проживала одна в [ADDRESS] району [ADDRESS] . Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №55601309 від 25.03.2019року вбачається, що спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] в нотаріальній конторі не заводилася, що свідчить про те, що із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останньої до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався. Дочка померлої [PERSON] спадщину після смерті матері не прийняла та не заперечує проти позову, що вбачається із поданої нею заяви до суду. Інших спадкоємців після смерті [PERSON] , які б прийняли спадщину чи претендували б на таку, немає. Разом із цим, позивач [PERSON] як спадкоємець за законом першої черги бажає прийняти спадщину після смерті матері та отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, однак на час відкриття спадщини він не проживав постійно зі спадкодавцем та після відкриття спадщини у шестимісячний строк не звернувся вчасно в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини. А відтак, позивач не може в позасудовому порядку в повній мірі оформити свої спадкові права та одержати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на вищевказане спадкове майно, у зв`язку із чим звернувся до суду із зазначеним позовом. Вказані обставини сторонами не оспорюються та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами: копією свідоцтва про смерть спадкодавця [PERSON] ; копією Сертифікату на право приватної власності на землю (середню земельну частку) серії [NUMBER] від 28.05.1997року;\~довідкою виданою виконавчим комітетом Мостиської міської ради Львівської області №960 від 06.10.2011року; листом приватного нотаріуса Мостиського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицького Р.С. Вих.№100/02-14; інформаційними довідками\~зі Спадкового\~реєстру (спадкові\~справи та\~видані на\~їх підставі\~свідоцтва про\~право на\~спадщину;\~заповіти/спадкові\~договори)\~щодо спадкодавця\~ [PERSON] та іншими матеріалами справи. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, переглядаючи 6 червня 2018 року судові рішення справі №\~592/9058/17-ц (касаційне провадження № 61-200 св 18), вказав на те, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорено права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Правила ч. 3 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:\~1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини,\~пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця\~на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень позивача та визнається учасниками справи, позивач у встановлений законом строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, через те, що у вказаний період перебував за кордоном (в Росії). Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивача [PERSON] щодо вчинення ним дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті матері [PERSON] . Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначення йому додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Враховуючи думку позивача та виходячи з вимог ст.141 ЦПК України, суд вважає, що понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору залишити за ним.

Outcome: approved