Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-30 00:00:00

Позивач [PERSON] 29.02.2016 звернулася в суд з позовом до [PERSON] про усунення перешкод у користуванні нерухомим майном, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просила привести нерухоме майно - нежитлове приміщення складу площею 464,7 м. кв. за адресою: Львівська обл., Золочівський р-н, м. Глиняни, вул. Мазепи Івана гетьмана, 1 до його попереднього стану, зазначеного в технічному паспорті, шляхом зобовязання відповідача [PERSON] за власний кошт здійснити його перебудову. В обґрунтування позову зазначила, що 22.09.2003 вона разом із відповідачем набули у спільну часткову власність нежитлове приміщення складу площею 464,7 м. кв. за адресою: Львівська обл., Золочівський р-н, м. Глиняни, вул. Мазепи Івана гетьмана, 1. Вказує, що чіткого порядку використання вищевказаного нежитлового приміщення між нею та відповідачем визначено не було. Разом з тим, відповідач чинить їй перешкоди у користуванні спільним майном, які виявляються у тому, що вона здійснила часткову перебудову належного їм на праві спільної часткової власності нежитлового приміщення, зокрема встановила там внутрішні перегородки, замурувала деякі із вікон та вхідних дверей, облаштувала систему опалення, яка не відповідає вимогам пожежної безпеки, змонтувала дверні отвори у несучих конструкціях та встановила власні замки на усіх вхідних дверях. Зазначені дії, на думку позивача, призвели до зміни технічних характеристик складського приміщення, що призвело до його невідповідності технічному паспорту на обєкт нерухомого майна, а також суттєво впливає на безпеку його використання за призначенням. Зазначає, що усі вище перелічені дії були вчинені відповідачем без розробленого та затвердженого проекту реконструкції нерухомого майна, без дозволу на початок здійснення будівельних робіт з реконструкції обєкта нерухомого майна, а також без згоди позивача, як співвласника майна. Також, стверджує, що зазначене нежитлове приміщення відповідач використовує у господарській діяльності, що також не було узгоджено із позивачем. Вважає, що вказані дії відповідача порушують її права, як співвласника обєкта нерухомого майна, за захистом яких вона звертається до суду. Відповідач [PERSON] 28.03.2016 подала заперечення на позов, в якому вказала, що вона володіє і користується в натурі лише тією частиною складу, яка відповідає її частці у спільній частковій власності і жодним чином не завдає шкоди іншому співвласнику. Зазначила, що вона бере участь в утриманні вказаного майна у належному стані, на що витрачає значні кошти, а позивач таких витрат не несе. Вказує, що лише провела ремонт, оскільки обєкт старий і потребує постійного ремонту, а жодної капітальної перебудови не здійснювала. Наголошує, що приведення об'єкта нерухомого майна у попередній стан фактично зробить його непридатним до використання. Жодних перешкод позивачу у користуванні належною їй частці майна вона не чинила і не чинить. [PERSON] 18.04.2016 подала до суду зустрічну позовну заяву до [PERSON], в якій просить виділити їй ? частки в приміщенні за адресою: Львівська обл., Золочівський р-н, м. Глиняни, вул. Мазепи Івана Гетьмана, 1, а саме: приміщення №1 площею 59,7 м. кв., приміщення №2 площею 138, 1 м. кв., частину приміщення №3 площею 34,5 м. кв., зі сторони, що примикає до приміщення №2. В зустрічній позовній заяві вказала, що даний обєкт нерухомого майна загальною площею 464,7 м. кв., який складається із приміщення №1 площею 59,7 м. кв., приміщення №2 площею 138,1 м. кв., приміщення №3 площею 95,7 м. кв. та приміщення №4 площею 171,2 м. кв., належить їй та [PERSON] на праві спільної часткової власності в рівних частках. Стверджує, що з 2003 року, тобто з часу набуття права власності на вказане приміщення, вона фактично володіє та користується приміщеннями №1 і №2 та частиною приміщення №3, що фактично відповідає розміру її частки у праві спільної часткової власності. Приміщення №2 площею 138,1 м. кв. використовувала для здійснення підприємницької діяльності, як магазин та склад будівельних матеріалів. В даному приміщенні провела внутрішній ремонт, а саме: поштукатурила та побілила стіни та стелю, влаштувала плитку на підлозі, обшила гіпсокартоном та ДСП внутрішні підпірні колони. Крім того, провела ремонт частини даху (замінила старий покрівельний матеріал на новий). Просить суд саме про такий варіант поділу, оскільки приміщеннями №1 і №2 та частиною приміщення №3 складу, що знаходиться за адресою: Львівська обл., Золочівський р-н, м. Глиняни, вул. Мазепи Івана гетьмана, 1, вона користується з моменту набуття права власності. Позивач [PERSON] 11.12.2017 подала письмові заперечення на зустрічну позовну заяву, у яких вказала, що відповідач не довела, що виділ частки із спільного майна у даному випадку допускається згідно із законом та є технічно можливим. Оскільки, характеристики спірного обєкта нерухомого майна були змінені, без згоди іншого співвласника, виділ частки на користь одного із співвласників буде порушувати принцип спільного володіння. Також вказує про неможливість технічного поділу приміщення, адже відсутні документи про відповідність обєктів, що виділяються, державним будівельним нормам. Крім того, зазначає, що невирішеним залишається і порядок користування земельною ділянкою. Позивач [PERSON] 29.02.2016 подала клопотання про забезпечення доказів, зокрема просила витребувати у у КП ЛОР «Золочівське міжрайонне бюро технічної інвентаризації» матеріали технічної інвентаризації нежитлового приміщення складу загальною площею 464,7 м. кв., яке знаходиться за адресою: Львівська обл., Золочівський р-н, м. Глиняни, вул. Мазепи Івана гетьмана, 1. Ухвалою від 01.03.2016 клопотання про забезпечення доказів задоволено, витребувано у КП ЛОР «Золочівське міжрайонне бюро технічної інвентаризації» матеріали технічної інвентаризації нежитлового приміщення складу загальною площею 464,7 м. кв., яке знаходиться за адресою: Львівська обл., Золочівський р-н, м. Глиняни, вул. Мазепи Івана гетьмана, 1. Також, [PERSON] 29.02.2016 подала заяву про вжиття заходів забезпечення позову. Ухвалою від 01.03.2016 заяву про забезпечення позову задоволено, заборонено [PERSON] (ІНП [NUMBER]), жительці Львівської обл., Золочівського р-ну, м. Глиняни, вул. Сонячна, 13, здійснювати експлуатацію нежитлового приміщення складу нежитлового приміщення складу загальною площею 464,7 м. кв., яке знаходиться за адресою: Львівська обл., Золочівський р-н, м. Глиняни, вул. Мазепи Івана гетьмана, 1; накладено арешт на нежитлове приміщення складу загальною площею 464,7 м. кв., яке знаходиться за адресою: Львівська обл., Золочівський р-н, м. Глиняни, вул. Мазепи Івана Гетьмана, 1; заборонено [PERSON] (ІНП [NUMBER]), жительці Львівської обл., Золочівського р-ну, м. Глиняни, вул. Сонячна, 13, здійснювати відчуження належної їй частини нежитлового приміщення складу загальною площею 464,7 м. кв., яке знаходиться за адресою: Львівська обл., Золочівський р-н, м. Глиняни, вул. Мазепи Івана гетьмана, 1. Відповідач [PERSON] 28.03.2016 подала заяву про скасування заходів забезпечення позову, просила скасувати вжиті заходи забезпечення позову в частині заборони здійснювати експлуатацію належної їй частини майна. Ухвалою від 01.04.2016 частково скасовано вжиті ухвалою від 01.03.2016 заходи забезпечення позову в частині заборони здійснювати експлуатацію належного [PERSON] нежитлового приміщення складу загальною площею 464,7 м. кв., яке знаходиться за адресою: Львівська обл., Золочівський р-н, м. Глиняни, вул. Мазепи Івана гетьмана, 1. Позивач [PERSON] 16.05.2018 подала клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи. Ухвалою від 26.08.2016 клопотання [PERSON] задоволено, призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження у справі на час проведення експертизи зупинено. Ухвалою від 11.05.2017 провадження у справі було відновлено, у звязку з надходженням висновку №4676 судової будівельно-технічної експертизи. Відповідач [PERSON] 29.08.2017 подала заяву про відвід судді Сиваку В.М. Ухвалою від 29.08.2017 заяву [PERSON] про відвід судді задоволено, справу за позовом [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод в користуванні нерухомим майном передано на розгляд іншому судді Золочівського районного суду Львівської області. Ухвалою від 26.09.2017 обєднано в одне провадження вимоги за зустрічним позовом [PERSON] до [PERSON] про виділення в натурі частки майна з первісним позовом [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод в користуванні нерухомим майном шляхом його приведення до попереднього стану. В судовому засіданні представник позивача [PERSON] первісний позов підтримав, з підстав наведених у позовній заяві, просив такий задовольнити. Проти зустрічного позову заперечив, з підстав наведених у письмових запереченнях, просив у задоволенні зустрічної позовної заяви відмовити. Позивач [PERSON] в судовому засіданні просила її позов задовольнити. Надала пояснення про те, що її батько займався підприємницькою діяльністю. Після смерті батька вона даного приміщення не використовувала. Чи передавались їй ключі від вказаного приміщення вона не памятає. Про те чи влаштована там оглядова яма їй невідомо. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення первісного позову заперечив, просив задовольнити зустрічний позов, з підстав наведених у зустрічній позовній заяві. Відповідач [PERSON]Б в судовому наполягала на задоволенні зустрічного позову. Так, відповідач пояснила, що порядок використання спільного приміщення був узгоджений нею із батьком позивача [PERSON]. Визнала, що згоди на ремонт у позивача [PERSON] не брала. Зазначила, що вона лише зашила колони, замурувала два віконних отвори, пробила нові отвори під вікна та встановила вікна і двері, облаштувала туалет. Колон не демонтовувала, оскільки на момент придбання спірного приміщення їх уже не було. Офісу також не облаштовувала, оскільки такий також був. Також вказала, що магазин вона облаштовувала спільно з [PERSON], як і великі металеві двері у тій частині приміщення, де батько позивача планував влаштувати автосервіс. [PERSON], будучи допитаною в судовому засіданні як свідок, пояснила, що в даному приміщенні була торгова база, контора а потім склади. Також там був об лаштований кабінет завторга. Про поділ майна між позивачем та відповідачем їй нічого не відомо. Хто здійснював ремонт спірного нежитлового приміщення їй також невідомо. Заходила у вказане нежитлове приміщення лише як покупець магазину будівельних матеріалів. Свідок [PERSON] надала покази, що батько позивача [PERSON] планував зробити СТО у іншій частині спірного нежитлового приміщення. Чула з його слів, що він бере собі половину вказаного нежитлового приміщення. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що працював у [PERSON] та [PERSON] різноробочим. Вказане приміщення виглядало як склад. Пізніше вони зробили ремонт і відкрили магазин. Зовні приміщення не змінилося, а всередині влаштували магазин. Зробили перегородки з тирсоплити. Замурували віконні отвори. Санвузол не влаштовували, інших приміщень також. Оглядову яму робив він із [PERSON]. Про поділ приміщення йому нічого невідомо. Заслухавши пояснення сторін та їх представників, свідків, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності та взаємозв'язку, суд встановив наступні обставини справи та відповідні до них правовідносини. Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №1532501 від 22.09.2003 підтверджується, що приміщення складу, яке знаходиться за адресою: Львівська обл., Золочівський р., м. Глиняни, вул. Мазепи Івана гетьмана, буд. 1, належить на праві приватної спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] в частках ? кожній, на підставі рішення Золочівського районного суду Львівської області від 04.07.2003 №2-810. З даних інвентаризаційної справи вбачається, що вказаний обєкт нерухомого майна складається із складу №1 площею 59,7 м. кв., складу №2 площею 138,1 м. кв., складу №3 площею 95,7 м. кв. та складу №4 площею 171,2 м. кв., загальна площа становить 464,7 м. кв. Висновком судової будівельно-технічної експертизи №4676, складеним 28.04.2017, стверджується, що складське приміщення, яке знаходиться за адресою: Львівська обл., Золочівський р., м. Глиняни, вул. Мазепи Івана гетьмана, буд. 1, зазнало наступних змін: в приміщенні під літ. І площею 59,7 м. кв. зміщено перегородку в сторону самого приміщення (по технічному паспорту ширина самого приміщення складає 6,15 м., а по факту 4,73 м.); в цьому ж приміщенні відсутні колони, влаштовано розділяючи перегородки, внаслідок чого влаштовано три приміщення, які використовуються як офісні та допоміжні до них; також, в переміщеній перегородці влаштовано дверний проріз для входу до самочинно збудованого санітарного вузла (туалету); в приміщенні під літ. ІІ по лінії проходження колон влаштовано перегородку з гіпсокартонних плит з заповненням мінеральною ватою, чим розділено приміщення та торговий зал, в якому зроблено ремонт та допоміжне складське приміщення, в якому ремонт не проведено; в допоміжному приміщенні самочинно влаштовано туалет з шлакоблоків розміром в плані 1,60х1,50 м., вхід до якого здійснюється з приміщення під літ. І. (зовні стіни влаштованого приміщення не оштукатурені, всередині оздоблені штукатуркою, керамічною плиткою та сантехнічними приладами (унітаз, умивальник)); в торговому приміщенні влаштовано автономний металевий котел на твердому паливі, який опалює приміщення магазину; зі сторони тильного фасаду віконні прорізи закладено цеглою; в приміщенні під літ. ІІІ розмір стіни по технічному паспорту складає 9,85 м., а по факту 11,70 м., тобто в цьому приміщенні зміщено перегородку на 1,85 м. в сторону цього ж приміщення, демонтовано колони, влаштовано посилення перекриття металевою балкою та влаштовано оглядову яму висотою 1,50 м. для обстеження автотранспорту, закладено віконний проріз цеглою та влаштовано металеві двері для заїзду автотранспорту до оглядової ями. З приводу можливих варіантів поділу складського приміщення, експертом запропоновано наступний: 1-му співвласнику ? ідеальної частки, зокрема, приміщення під літ. І площею 59,7 м. кв., під літ. ІІ площею 138,1 м. кв., частину приміщення під літ. ІІІ площею 34,55 м. кв. Всього площа цього приміщення складатиме 232,35 м. кв., що відповідатиме його ідеальній частці. 2-му співвласнику ? ідеальної частки, зокрема приміщення під літ. IV площею 171,2 м. кв., частину приміщення під літ. ІІІ площею 61, 15 м. кв. Всього площа цього приміщення складатиме 232,35 м. кв., що відповідатиме його ідеальній частці. Оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов до висновку, що в задоволенні первісного позову необхідно відмовити, а зустрічний позов задовольнити виходячи із наступних міркувань та положень закону. Щодо вимог за первісним позовом. Відповідно до\~ч.1,\~2\~ст.355\~ЦК України\~майно,\~що є\~у власності\~двох або\~більше осіб\~(співвласників),\~належить їм\~на праві\~спільної власності\~(спільне\~майно). Майно\~може належати\~особам на\~праві спільної\~часткової або\~на праві\~спільної сумісної\~власності. Так, поняття спільної часткової власності визначено в частині першій статті 356 ЦК України як власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності. Отже, право спільної часткової власності це право двох або більше осіб за своїм розсудом володіти, користуватися і розпоряджатися належним їм у певних частках майном, яке складає єдине ціле. Кожен учасник спільної часткової власності володіє не часткою майна в натурі, а часткою в праві власності на спільне майно в цілому. Ці частки є ідеальними й визначаються відповідними процентами від цілого чи у дробовому вираженні. За приписами ч.1 ст.358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Отже,\~аналізуючи наведені\~норми ЦК\~України можна\~дійти висновку,\~що проведення\~будь-яких\~робіт у\~складському приміщенні,\~якезнаходиться за адресою: Львівська обл., Золочівський р., м. Глиняни, вул. Мазепи Івана гетьмана, буд. 1, та належить позивачу і відповідачу на праві спільної часткової власності, могло здійснюватись виключно за згодою [PERSON] Судом враховано, що відповідач [PERSON] визнала внесення нею змін у конструкцію спірного нежитлового приміщення складу без згоди позивача (замурувала два віконних отвори, пробила нові отвори під вікна та встановила вікна і двері, облаштувала туалет). Покази [PERSON] частково узгоджуються з показами свідків [PERSON], [PERSON], [PERSON] про те, що частина змін у конструкцію складу була внесена до набуття права власності на нього позивачем та відповідачем, зокрема був влаштований кабінет, а частину змін вносив батько позивача (влаштував оглядову яму). З приводу висновку судової будівельно-технічної експертизи №4676 необхідно наголосити, що такий підтверджує лише факт внесення змін у конструкцію нежитлового приміщення складу, але не доводить, що такі зміни вносила відповідач [PERSON] За змістом ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги в частині зобовязання [PERSON] пробити віконні прорізи на місці закладених та влаштувати віконні блоки та демонтувати туалет в приміщенні під літ. ІІ є підставними, а в іншій частині первісний позов є безпідставним, оскільки позивач не надала належних та допустимих доказів того, що саме [PERSON] здійснила дії, які призвели до змін належного їм на праві спільної часткової власності складського приміщення. Щодо вимог за зустрічним позовом. Згідно із ч.3 ст.358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. Згідно зі статтею 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки зі спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. Відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Виходячи з аналізу змісту норм статей 183, 358, 364 ЦК України можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Враховуючи, що виділ належної [PERSON] частки приміщення складу,\~якийзнаходиться за адресою: Львівська обл., Золочівський р., м. Глиняни, вул. Мазепи Івана гетьмана, буд. 1 є технічно можливим, що встановлено висновком судової будівельно-технічної експертизи №4676, а при виділі кожній стороні буде виділено майно, яке за розміром відповідає її ідеальній частці, суд вважає, що зустрічний позов є підставним і підлягає до задоволення. Окрім того, суд вважає, що справедливим буде виділити [PERSON] ? частки в приміщенні складу, якою вона користується, а саме: приміщення під літ. І площею 59,7 м. кв., приміщення під літ. ІІ площею 138, 1 м. кв. та частину приміщення літ. ІІІ площею 34,5 м. кв., зі сторони, що примикає до приміщення літ. ІІ, загальною площею 232,35 м. кв. Враховуючи, що задоволення зустрічного позову виключає задоволення позовних вимог за первісним позовом, в первісному позові необхідно відмовити. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат на підставі ст.141 ЦПК України, суд вирішив не стягувати із позивача [PERSON] понесені відповідачем [PERSON] витрати по сплаті судового збору, оскільки вважає, що предявлений нею зустрічний позов є способом захисту від частково підставного первісного позову. \~

Outcome: approved