Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-22 00:00:00

Позивач 21.09.2018 р. звернулась до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до Київської міської ради, треті особи: [PERSON] , реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності на квартиру [ADDRESS] , як на спадщину за законом після померлого [INFO] [PERSON] . Позовні вимоги мотивовано тим, що [PERSON] є рідним братом позивача, який помер [INFO] у віці 67 років. Позивач зазначає, що спадковим майном є квартира [ADDRESS] , заповіту її брат не залишав. Спадкоємців першої черги у померлого не має, він був неодружений, дітей у її брата не було, їхні батьки померли більше 30 років тому. Вона є єдиним спадкоємцем другої черги. Позивач вказує, що вона своєчасно звернулася до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою для оформлення спадщини. При цьому постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.08.2018 р. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно з тих підстав, що відсутній правовстановлюючий документ на квартиру, через що змушена звернутися до суду. Позивач стверджує, що [PERSON] є власником 50/100 частин двокімнатної квартири за адресою: [ADDRESS] , відповідно до договору дарування від 01.02.2010 року, що підтверджується інформацією з КП «Київське міське БТІ». Де подівся договір дарування на частину квартири брата їй не відомо. Власником інших 50/100 частин квартири є третя особа [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину від 24.09.2010 р. Згідно витягу з Реєстру територіальної громади Києва у спірній квартирі зареєстровані спадкодавець [PERSON] та [PERSON] , 1959 р.н. (змінене прізвище третьої особи [PERSON] ). Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01.10.2018 року відкрите провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с. 16, 17). 26.10.2018 року від третьої особи Головного територіального управління юстиції у місті Києві до суду надійшли пояснення на позов з проханням розглянути справу за відсутності їхнього представника за наявними документами та доказами, враховуючи фактичні обставини справи та ухвалити рішення відповідно до діючого законодавства, зазначено, що після 30.04.2016 р. Головне територіальне управління юстиції у місті Києві не має повноважень щодо вчинення будь яких реєстраційних дій (а.с. 24-26). 05.11.2018 р. від відповідача Київської міської ради в особі представника Котової О.В. до суду надійшов відзив на позов з проханням прийняти рішення згідно чинного законодавства,слухати справу за відсутності їхнього представника, звільнити Київську міську раду від відшкодування судових витрат, оскільки останню не можна вважати відповідальною за відсутність у позивача належно оформлених правовстановлюючих документів на спадкове майно і відповідно виникнення цього спору, а тому в даному випадку відсутні правові підстави для стягнення судового збору з відповідача, який є державним органом та виступає від імені держави в спірних правовідносинах(а.с. 44-46). Ухвалою суду від 30.11.2018 року задоволено клопотання представника відповідача Київської міської ради Хрущ А.П. про витребування доказів (а.с. 52, 53). 20.12.2018 р. від представника третьої особи [PERSON] [PERSON] до суду надійшло пояснення на позов, у якому зазначено, що спадкодавець [PERSON] проживаву спірній квартирі вісім років разом з [PERSON] (до зміни прізвища [PERSON] ) однією сім`єю без реєстрації шлюбу як чоловік і жінка. [PERSON] прийняла спадщину після смерті свого цивільного чоловіка [PERSON] шляхом звернення 28.02.2018 р. до Десятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. За заявою [PERSON] була заведена спадкова справа. 28.11.2018 р. [PERSON] звернулася до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом про встановлення факту перебування в шлюбних відносинах та проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, зміну черговості одержання права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за законом (а.с. 58-60). 22.01.2019 року до суду від позивача надійшла уточнена позовна заява, за вимогами якої спросить визнати за нею, як спадкоємцем другої черги спадкування, право власності на 50/100 квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування за законом після померлого [INFO] [PERSON] (а.с. 109-113). Ухвалою суду від 18.02.2019 р. відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача [PERSON] [PERSON] про виключення з числа третіх осіб у справі [PERSON] (а.с. 137, 138). Ухвалою суду від 18.02.2019 р. прийнято позовну заяву [PERSON] з уточненими позовними вимогами, оголошено в підготовчому судовому засіданні перерву та встановлено учасникам справи процесуальні строки для подання заяв з процесуальних питань на уточнену позовну заяву (а.с. 139, 140). Ухвалою суду від 19.03.2019 р. задоволено заяву представника позивача [PERSON] [PERSON] про витребування доказів (а.с. 155, 156). Ухвалою суду від 22.04.2019 р. задоволено клопотання представника третьої особи [PERSON] [PERSON] про зупинення провадження у справі до набрання законної сили судового рішення Дніпровського районного суду м. Києва у справі № 755/18147/18 за позовом [PERSON] до [PERSON] , Київської міської ради, третя особа Головне територіальне управління юстиції в місті Києві про встановлення факту перебування у шлюбних відносинах та проживання однією сім`єю, зміну черговості одержання права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за законом (а.с. 171, 172). Ухвалою суду від 22.09.2020 року поновлено провадження у справі, призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні на 19.10.2020 р. (а.с. 183). Ухвалою суду від 19.10.2020 року підготовче провадження у справі закрите, призначено розгляд справи по суті з викликом учасників справи в судове засідання на 23.11.2020 р. (а.с. 194, 195). В судове засідання позивач, представник відповідача та треті особи не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Позивач подала суду заяву з проханням розглянути справу без її участі, в заяві вказала, що позовні вимоги підтримує, просить задовольнити позов. Відповідно положень пункту 1 частини 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. З урахуванням викладеного суд вважає за можливе розглянути справу без участі позивача, представника відповідача, третьої особи [PERSON] ( [PERSON] та представника третьої особи Головного територіального управління юстиції у місті Києві на підставі наявних у справі доказів. За нормою частини 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані у справі докази, приходить до наступного висновку. Згідно ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (1218 ЦК України). Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Позивач [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] , що підтверджується Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження від 25.01.2018 р., свідоцтвом про народження серії [NUMBER] та свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] (а.с. 85 зв., 86-87). Згідно свідоцтва про смерть, [PERSON] помер [INFO] (а.с. 73). Отже, позивач, як рідна сестра спадкодавця [PERSON] , являється спадкоємцем за законом другої черги, відповідно положень ст. 1262 ЦК України. Спадкову справу № 199/2018 щодо майна померлого [INFO] [PERSON] було відкрито Десятою Київською державною нотаріальною конторою за заявою третьої особи [PERSON] від 02.03.2018 року (копія спадкової справи - а.с. 71-93). Позивач заяву про прийняття спадщини після смерті свого рідного брата [PERSON] до Десятої Київської державної нотаріальної контори подавала 05.04.2018 р., тобто у визначений законом строк (а.с. 84). Відповідно до ст. 1296 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Статтею 1297 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. З матеріалів спадкової справи вбачається, що [PERSON] заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] подавала, як особа, яка проживала зі спадкодавцем однією сім`єю без реєстрації шлюбу (а.с. 72); заповіту [PERSON] не складав (а.с. 77-78); будь які інші особи, окрім позивача та третьої особи [PERSON] , заяв про прийняття спадщини не подавали. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 02.12.2019 р. у справі № 755/18147/18 було відмовлено у задоволенні позову [PERSON] до Київської міської ради, [PERSON] , третя особа: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, про встановлення факту перебування у шлюбних відносинах та проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу із [PERSON] понад п`ять років до часу відкриття спадщини, зміну черговості одержання права на спадкування та визнання права власності в порядку спадкування за законом. Постановою Київського апеляційного суду від 22.07.2020 року вищевказане рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 02.12.2019 р. залишене без змін (а.с. 177-182). Отже, позивач є єдиним спадкоємцем за законом після смерті [PERSON] . Постановою державного нотаріуса Десятої Київської державної нотаріальної контори Ткач Т.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.08.2018 року позивачу [PERSON] було відмовлено в оформленні свідоцтва про право на спадщину на 50/100 часток квартири [ADDRESS] після померлого [INFO] [PERSON] у зв`язку з не наданням спадкоємцем правовстановлюючих документів, які підтверджують право власності спадкодавця на майно (а.с. 92). Судом встановлено, що 50/100 частки квартири за адресою: [ADDRESS] належить на праві власності [PERSON] на підставі договору дарування кімнати, що складає 50/100 ідеальних часток квартири від 01.02.2010 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Нечитайло І.В., зареєстрованого в реєстрі за № 95, що також підтверджується повідомленням Комунального підприємства Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 20.12.2018 р. (а.с. 66, 67, 91). Співвласником іншої 50/100 частки квартири [ADDRESS] є третя особа [PERSON] (до зміни прізвища та імені - [PERSON] , згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 24.09.2010 р. (а.с. 42, 68, 165). Відповідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 20.03.2019 р. право власності на спірні 50/100 частки квартири не зареєстроване (а.с. 165). Отже, позивач прийняла спадщину після смерті свого рідного брата [PERSON] . Згідно п. 2 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про нотаріат», нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. Відповідно до п. 4.15 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 р. за № 282/20595, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. № 7 визначено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. З урахуванням наявних у справі доказів судом встановлено, що позивач, відповідно положень ст. 1262 ЦК України, являється спадкоємцем за законом другої черги, яка прийняла спадщину після смерті [PERSON] . За викладених обставин позов підлягає задоволенню, за позивачем [PERSON] слід визнати право власності в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] на спадкове майно, яким є: 50/100 часток квартири [ADDRESS] . Питання розподілу судових витрат між сторонами суд не вирішує, оскільки у ході розгляду справи судом не встановлено порушення прав позивача відповідачем Київською міською радою.

Outcome: approved