Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-23 00:00:00

Позивач 19.10.2018 року звернувся до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до [PERSON] та [PERSON] про відшкодування збитків. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що 03.11.2015 року під час перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок за адресою: [ADDRESS] , було виявлено самовільне підключення безоблікової розетки прихованим способом у ванній кімнаті з порушенням схеми обліку; місце підключення від ввідних до облікових проводів під щитком; порушення виявлено індикатором; електроенергія споживається, приладом обліку не враховується. На підставі акту від 03.11.2015 року було здійснене нарахування розміру завданих збитків за період з 03.11.2012 року по 03.11.2015 року за 1095 днів у розмірі 58120,49 грн. Позивач у своєму позові просив суд стягнути з відповідача на користь позивача суму відшкодування збитків у розмірі 58120,49 грн. та судові витрати. У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце слухання справи повідомлялась належним чином. У заяві від 24.10.2019 року просила відкласти судове засідання у зв`язку з відсутністю адвоката, однак жодних доказів на підтвердження вказаних обставин суду не надала. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Про причини своєї неявки суд не повідомив. У відзиві на позов зазначив, що позовні вимоги не визнає. Договір про надання електроенергії [PERSON] не підписувала; в будинку [ADDRESS] не проживала; акт не підписувала; особи, які прибули від імені позивача не змогли документально підтвердити свої повноваження та не володіли державною мовою; 03.11.2015 року [PERSON] лише зайшла погостювати до батьків, бо постійно мешкає за адресою: [ADDRESS] . Крім того, позивачем пропущено трирічний строк позовної давності. Представник відповідачів адвокат Вєдута В.В. у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. Про причини своєї неявки суд не повідомив. Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Згідно зі ст. ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності та диспозитивності. Відповідно до п. п. 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники процесу зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом. За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Враховуючи, що неявка відповідачів та їх представника у судове засідання 24.10.2019р. не перешкоджає вирішенню спору у даній цивільній справі, а також беручи до уваги розумність строків розгляду цивільних справ, суд доходить висновку про відсутність правових підстав для відкладення судового засідання 24.10.2019р. Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані та здобуті докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав. Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. На підставі ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що 03.11.2015 року під час перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок за адресою: [ADDRESS] , було виявлено самовільне підключення безоблікової розетки прихованим способом у ванній кімнаті з порушенням схеми обліку; місце підключення від ввідних до облікових проводів під щитком; порушення виявлено індикатором; електроенергія споживається, приладом обліку не враховується, що підтверджується Актом Н № 113747 про порушення від 03.11.2015 року (а.с. 3). Такі дії є порушеннями в електроенергетиці, що прямо передбачено ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357. Згідно п. 53 Правил контролерами ДМЕМ було складено Акт Н № 113747 про порушення від 03.11.2015 року. На засіданні\~комісії 11.11.2015\~року ДМЕМ\~по розгляду\~актів про\~порушення споживачем\~ПКЕЕН було\~розглянуто Акт\~№ 113747\~про порушення\~від 03.11.2015\~року та\~протоколом №\~79/11\~встановлено,\~що [PERSON] ,\~ [PERSON] порушили\~вимоги п.\~48\~Правил користування\~електричною енергією\~для населення,\~а саме: самовільне підключення безоблікової розетки прихованим шляхом (а.с. 9). Розрахунок кількості неврахованої електроенергії проведено за період з 03.11.2012 року по 03.11.2015 року за 1095 днів, відповідно до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року за № 562. Загальна сума завданих збитків становить 58120,49 грн. (а.с. 10, 11). [PERSON] є власником домоволодіння за адресою: [ADDRESS] згідно договору дарування, посвідченого 01.12.2005 року Другою ДДНК за реєстровим № 3-4224 (а.с. 37-38). Згідно зі ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України). Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику», якою встановлено відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, порушення правил користування електричною енергією та інше. Відповідно до п. 11 Правил користування електричною енергією для населення (далі - Правила), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об`єктах споживача, та пломб на них несе споживач. Згідно з п. 42 Правил споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача. Відповідно до п. 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Розмір відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення правил користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики обчислення розміру відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення (далі Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22 листопада 1999 року № 1416. Згідно із пп. 2, 4, 5 Методики вона застосовується у випадку виявлення порушень, зазначених п. 48 Правил у частині: безоблікового споживання електричної енергії без дозволу енергопостачальника, самовільного підключення до мереж енергопостачальника; пошкодження приладу обліку, зриву пломби та дій споживача, які призводять до заниження показів приладу обліку. Розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення, який укладається відповідно до п. 53 Правил. Розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показів приладу обліку чи його технічної перевірки до дня усунення порушення (зокрема у разі виявлення представником енергопостачальника прихованої електропроводки, пристрою, що занижує покази приладу обліку, кількість днів обчислюється з дня останньої технічної перевірки і до дня усунення порушення, але не більше терміну позовної давності); за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків. Пунктом 53 Правил визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Акт є належним та допустимим доказом на підтвердження порушення відповідачем Правил користування електричною енергією для населення, відповідач не заперечував проти висновків вказаних в Акті, не оскаржив його в установленому порядку. Таким чином, сам факт самовільного підключення безоблікової розетки прихованим способом є порушенням п. 48 Правил, який передбачає відповідальність споживача за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без приладів обліку, а п. 42 Правил зобов`язує споживача електричної енергії дотримуватися вимог нормативно-технічних документів, забезпечувати належний технічний стан і безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору і цих Правил, узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки. Посилання відповідачів на пропуск позивачем трирічного строку позовної давності не відповідають дійсності, оскільки порушення було зафіксовано актом від 03.11.2015 року, а з даним позовом до суду позивач звернувся 19.10.2018 року, тобто в межах трирічного строку позовної давності, визначеного ст. 257 ЦК України. Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, заподіяна неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ПКЕЕН користування електричною енергією споживання електричної енергії з дотриманням споживачем визначених відповідними договорами умов підключення електроустановок споживача до електричних мереж у точці приєднання, умов оплати купованої електричної енергії та режимів споживання електричної енергії для отримання договірних обсягів електричної енергії та величини потужності. Отже, з результату аналізу наведених норм випливає, що споживання електричної енергії може відбуватися на підставі договору, укладеного з енергопостачальником лише власником або наймачем об`єкта споживача. Саме на власника або наймача об`єкта споживача покладено обов`язок звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією, у тому числі й у випадку набуття ним права власності чи права користування об`єктом споживача, уже підключеним до електропостачання попереднім власником чи наймачем. Таким чином, аналізуючи наявні у справі докази, суд приходить до висновку, що Актом про порушення Правил користування електричною енергією встановлені неправомірні дії відповідачів, тому з них підлягає стягненню в солідарному порядку матеріальна шкода в розмірі 58120,49 грн. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд приймає до уваги те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, тому сплачений позивачем судовий збір у розмірі 1762,00 грн. (а.с. 16) у рівних частках покладається на відповідачів. На підставі викладеного та

Outcome: approved