Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-12 00:00:00

Позивач 08.06.2018 року звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування шкоди, в обґрунтування позовних вимог зазначив, що 26.09.2017 року о 20 год. 30 хв. [PERSON] знаходячись на водоймі, розташованій на території Сонцівської (Красненської) сільської ради Покровського району Донецької області здійснював незаконний вилов раків у заборонений період (під час другої ліньки) із застосуванням забороненого знаряддя лову, виготовленого із сіткоснастевих матеріалів (раколовок в кількості 6 одиниць). Під час затримання [PERSON] головним державним інспектором відділу ВМБ рибоохоронного патруля [PERSON], у останнього виявлено улов раків у кількості 209 одиниць, вагою 10 кілограмів. Згідно розрахунку матеріальної шкоди відповідачем нанесено збитки рибному господарству України на суму 5329 грн. 50 коп. Відповідно до постанови Покровського міськрайонного суду Донецької області від 28.11.2017 року [PERSON] було визнано винним в сконі адміністративного правопорушення за ст.\~85\~ч.\~4\~КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн. 00 коп. з конфіскацією знарядь лову раколовок. Однак судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно [PERSON] питання щодо відшкодування ним шкоди, завданої рибному господарству України, не вирішено. У звязку з чим, просить суд стягнути з відповідача на користь Сонцівської сільської ради Донецької області майнову шкоду у розмірі 5329 грн. 50 коп., також стягнути понесенні судові витрати у розмірі 1762 грн. 00 коп. Ухвалою Селидівського міського суду Донецької області від 12.06.2018 року відкрито провадження по справі та вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи. Представник позивача в судове засідання не зявився про дату, час та місце слухання справи, повідомлений належним чином, надав суду заяву, в якій підтримав позов, не заперечував проти винесення по справі заочного рішення та просить суд слухати справу за його відсутності. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у випадку неявки до судового засідання відповідача, належним чином повідомленого та такого, що не повідомив про причини неявки та не подав відзив на позовну заяву, суд може прийняти заочне рішення на підставі доказів, що маються в справі, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Суд вважає, можливим розглянути справу з постановленням заочного рішення в порядку ст. ст. 280-282 ЦПК України. Відповідно до вимог ст.\~279\~ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами. Дослідивши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються Законом України «Про тваринний світ»; Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища»; Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»,\~Постановою КМ України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Судом встановлено, що 26.09.2017 року головним державним інспектором відділу ВМБ рибоохоронного патруля [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення № 000440 відносно [PERSON] за ст. 85 ч. 4 КУпАП, згідно якого останній 26.09.2017 року о 20 год. 30 хв., знаходячись на водоймі, розташованій на території Сонцівської (Красненської) сільської ради Покровського району Донецької області здійснював незаконний вилов раків у заборонений період (під час другої ліньки) із застосуванням забороненого знаряддя лову, виготовленого із сіткоснастевих матеріалів (раколовок в кількості 6 одиниць). Під час затримання [PERSON], у останнього виявлено улов раків у кількості 209 одиниць, вагою 10 кілограмів. Згідно розрахунку матеріальної шкоди відповідачем нанесено збитки рибному господарству України на суму 5329 грн. 50 коп. Розмір шкоди, заподіяної особами незаконним (з порушенням правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, визначено відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Відповідно до ч. 4, 6 ст.\~82\~ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. В пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду\~України №14\~від 18грудня\~2009\~року «Про\~судове рішення\~у цивільній\~справі» роз'яснено, що відповідно до частини четвертої статті 61\~ЦПК при розгляді справи про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок, що набрав законної сили, або постанову суду у справі про адміністративне правопорушення, цей вирок або постанова обов'язкові для суду лише з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Тому, розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи чи зі справи про адміністративне правопорушення, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування. Відповідно до постанови Покровського міськрайонного суду Донецької області від 28.11.2017 року [PERSON] було визнано винним в сконі адміністративного правопорушення за ст.\~85\~ч.\~4\~КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн. 00 коп. з конфіскацією знарядь лову раколовок. Такими чином, вина відповідача у вилові раків, в заборонений період, доказуванню не підлягає. Як зазначено в постанові про адміністративне правопорушення, відповідач виловив незаконним способом 209 одиниць раків. Відповідно до ст.\~68\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні і у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Незаконно добуті в природі ресурси та виготовлена з них продукція підлягають безоплатному вилученню, а знаряддя правопорушення - конфіскації. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Згідно постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 21.11.2011\~року №\~1209\~«Про затвердження\~такс обчислення\~розміру відшкодування\~шкоди,\~заподіяної внаслідок\~незаконного добування\~(збирання)\~або знищення\~цінних видів\~водних біоресурсів» здійснено розрахунок збитків, завданих відповідачем, згідно якого розмір збитку внаслідок незаконного вилову раків становить - 5329 грн. 50 коп. Відповідно до ст.\~10\~Закону України\~«Про рибне\~господарство,\~промислове рибальство\~та охорону\~водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони серед іншого здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження: здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об'єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб'єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. За змістом ст.\~3\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» об'єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі; частини диких тварин (роги, шкіра тощо); продукти життєдіяльності диких тварин (мед, віск тощо). Об'єкти тваринного світу, а також нори, хатки, лігва, мурашники, боброві загати та інше житло і споруди тварин, місця токування, линяння, гніздових колоній птахів, постійних чи тимчасових скупчень тварин, нерестовищ, інші території, що є середовищем їх існування та шляхами міграції, підлягають охороні. Громадяни відповідно до закону мають право: на загальне і спеціальне використання об'єктів тваринного світу; мати у власності окремі об'єкти тваринного світу; на компенсацію шкоди, завданої дикими тваринами. Громадяни відповідно до закону зобов'язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об'єктів тваринного світу; використовувати об'єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Громадяни мають й інші права та обов'язки, передбачені законом. Згідно зі ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в: порушенні встановленого законодавством порядку надання об'єктів тваринного світу в користування; порушенні правил використання об'єктів тваринного світу; незаконному вилученні об'єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об'єктів тваринного світу. Незаконно добуті (зібрані) об'єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку. За змістом ст. 69 Закону України\~«Про тваринний\~світ» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Оцінивши надані суду докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги Красноармійської місцевої прокуратури Донецької області, яка діє в інтересах держави в особі Управління державного агентства рибного господарства у Донецькій області, Сонцівської сільської ради до [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом безхребетних (раків)підлягають задоволенню, та з відповідача необхідно стягнути матеріальну шкоду в розмірі 5329 грн. 50 коп. На підставі ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне документально підтверджені витрати позивача на сплату судових витрат у розмірі 1762 грн. 00 коп. стягнути з відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved