Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-01 00:00:00

Позивач 06.04.2016 року звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позову вказує, що він є власницею квартири [ADDRESS], а відповідачу [PERSON] належить на праві власності квартира [ADDRESS]. 22.08.2014 року квартира [PERSON] була затоплена з вини [PERSON], про що складено акт кооперативу ОК «Гранит». Даним актом встановелно що причиною затоплення є недбале ставлення власника квартири [ADDRESS] - [PERSON] Згідно з висновком експерта від 22.08.2014 року вартість проведення ремонту квартири становить 130392 грн. Крім того, неправомірним діями відповідача позивачу завдано моральну шкоду, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду він оцінює у 10000 грн. Позивач [PERSON]В, в судове засідання не зявився, але надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій зазначив, що проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з'явився, , про дату, час та місце судового засідання була повідомлений належним чином. Причини неявки до суду не повідомив, заяви про розгляд справи за йог відсутності не надавав. Суд, у звязку з неявкою відповідачки та неповідомленням про поважні причини такої неявки в судове засідання, ухвалив слухати справу у відсутності відповідачки, згідно ч.4 ст.169 ЦПК України, у порядку ст.ст. 224-225 ЦПК України при заочному розгляді на підставі наявних у справі доказів. Згідно ст.197 ЦПК України у разі неявки всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, враховуючи пояснення представника позивача, свідка, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], на підставі свідоцтва про право власності від 02.04.2013 року. Згідно технічного паспорту квартира [ADDRESS], загальною площею 61, кв.м., складається з однієї кімнати, житловою площею 23,4 кв.м. та розташована на 4 поверсі будинку.(а.с.9-11) Також судом встановлено, що відповідачу [PERSON] належить квартира [ADDRESS], на підставі свідоцтва про право власності від 12.02.2015 року, що підтверджується інформаційною довідкою з державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 16-16 зворот). Згідно акту від 22.08.2014 року відбулося залиття квартири 107, яка належить [PERSON] причиною є халатне відношення до сантехнічних приладів в санвузлі та душовій, які розташовані в квартири [ADDRESS]. При обстеженні виявлені сліди замокання стелі та стіни в квартирі позивача. (а.с. 18) Згідно висновку експерта від 22.08.2014 року про проведення оцінки шкоди внаслідок залиття квартири [ADDRESS], розмір матеріального збитку складає 130 392 гривень. Позивачем надано квитанції та акти виконаних робіт щодо відновлення ремонту та побутової техніки, зіпсованої внаслідок залиття квартири [ADDRESS] 150561,55 грн. (а.с.17-24). Згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Пунктом 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушенні, має право на відшкодування заданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Зі змісту п.5 Постанови Пленум Верховного Суду України Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Суд вважає, що позивачу було заподіяно моральну шкоду, що виразилася у позбавлені можливості тривалий час здійснити ремонт у квартирі, що призвело до порушення звичайного ладу життя та неможливістю певний час користуватися в повному обсягу нерухомим майном, але з урахуванням конкретних обставин справи, а також

Outcome: approved