Jurisdiction: civil
Date: 2020-01-22 00:00:00

\~ \~ \~ \~Перший заступник прокурора Дніпропетровської області звернувся до суду з цим позовом в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до відповідача, зазначаючи, що в ході здійснення представницьких повноважень прокуратурою Дніпропетровської області встановлено факт безпідставного набуття фізичними особами права власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] Прокуратурою [ADDRESS] встановлено, що вказана квартира належить до комунальної власності територіальної громади міста та органом приватизації житлового фонду у приватну власність не передавалась. Також прокуратурою було встановлено, що [PERSON] 20.07.2017 року на підставі свідоцтва про право власності на житло, реєстраційний номер 61И-16 від 07.06.2017 року, виданого Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради згідно з розпорядженням № 4/61-16 від 07.06.2017 року, зареєструвала за собою право власності на вказану квартиру. Відповідно до архівних даних приватизаційних справ Департаменту, розпорядженням № 4/61-16 від 23.06.2016 року квартиру [ADDRESS] було передано у власність [PERSON] Реєстраційний номер 61И-16 відповідає свідоцтву про право власності від 22.07.2016 року на квартиру [ADDRESS] , виданого [PERSON] . Також позивач зазначив, що Департаментом видавалися бланки свідоцтв про право власності серії [NUMBER] 970001-971000 та СТА 846001-847000, а бланк свідоцтва про право власності серії [NUMBER] Департаментом не видавався. Крім того, [PERSON] приймала участь у приватизації квартири [ADDRESS] . Перший заступник прокурора Дніпропетровської області зазначив, що на даний час відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , відповідач у справі, на підставі договору купівлі-продажу № 1324 від 25.07.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Фаст Л.Д. Позивач вказав, що оскільки спірне нерухоме майно було відчужене на користь [PERSON] поза волею власника майна, територіальної громади в особі Дніпровської міської ради, остання має право на його витребування. \~ \~ \~ \~У зв`язку з викладеним, перший заступник прокурора Дніпропетровської області просив суд витребувати від відповідача на користь територіальної громади в особі Дніпровської міської ради квартиру [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~Рішенням Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 21.09.2018 року позовні вимоги прокурора задоволені, витребувано від [PERSON] на користь територіальної громади в особі Дніпровської міської ради квартиру [ADDRESS] , вирішено питання про судові витрати. \~ \~ \~ \~Ухвалою суду від 30.11.2018 року задоволено заяву відповідача про скасування заочного рішення, рішення Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 21.09.2018 року скасовано, справу призначено до розгляду у загальному провадженні. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні прокурор Трубіцин Д.М. підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник територіальної громади в особі Дніпровської міської ради Сокол І.В. підтримала позовні вимоги прокурора і просила їх задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] в судові засідання, призначені на 14.11.2019 року, 16.12.2019 року, 23.01.2020 року не з`явилась, направляючи заяву про відкладення розгляду справи з різних підстав. Відзиву на позовну заяву ані відповідачем, ані його представником не направлено. У заяві про перегляд заочного рішення відповідачем зазначено, що судом під час розгляду справи і ухвалення заочного рішення не досліджено правові підстави належності спірної квартири територіальній громаді в особі Дніпровської міської ради, не залучено до участі у справі інших осіб, зареєстрованих в спірній квартирі, що може вплинути на їх права та обов`язки; не враховано наявність у нього, відповідача, малолітньої дитини, не залучено до участі у розгляді справи орган опіки і піклування. \~ \~ \~ \~Положенням частини другої статті 223 ЦПК України визначено, що суд відкладає розгляд справи в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. \~ \~ \~ \~Представник відповідача [PERSON] тричі не з`являється в судові засідання, будучи заздалегідь повідомленою про дату, час і місце судового засідання, тому суд, з урахуванням думки учасників процесу, прийняв рішення про розгляд справи без участі представника відповідача, що не суперечить положенням ст. 233 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про розгляд справи повідомлялася належним чином. Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що прокуратурою Дніпропетровської області виявлено факт безпідставного набуття фізичною особою, а саме, [PERSON] , права власності на квартиру за адресою: [ADDRESS] . Як видно з матеріалів реєстраційної справи № 1308630612101 на квартиру [ADDRESS] , право власності на вказану квартиру було зареєстровано Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради за [PERSON] на підставі розпорядження № 4/61-16 від 07.06.2017 року, про що останній було 07.06.2017 року видано свідоцтво про право власності на житло № 61И-16 (а.с. 8). Відповідно до відповіді Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради від 09.11.2017 року за вих. № 3/4-2476 на лист начальника управління представництва інтересів громадянина або держави в суді прокуратури області, органом приватизації житлового фонду, що належить до комунальної власності територіальної громади міста Дніпра квартира [ADDRESS] у приватну власність не передавалася. Бланк свідоцтва про право власності серії [NUMBER] 232557 Департаментом житлового господарства міської ради не видавався. Із зазначеною серією бланки свідоцтв про право власності видавалися з номенклатуро [NUMBER] 970001 971000 та СТА 846001-847000 (а.с. 9-10). За архівними даними приватизаційних справ Департаменту розпорядженням № 4/61-16 було передано у власність 23.06.2016 року квартиру [ADDRESS] , [PERSON] (а.с. 12). Реєстраційний номер свідоцтва про право власності на житло 61И-16, виданого на ім`я [PERSON] , відповідає свідоцтву про право власності від 22.07.2016 року на квартиру [ADDRESS] , виданому на ім`я [PERSON] (а.с. 11). Відповідно до розпорядження органу приватизації від 26.05.1997 року [PERSON] вже приймала участь у приватизації квартири [ADDRESS] (а.с. 13-16). Відповідно до договору купівлі-продажу № 1324 від 25.07.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Фаст Л.Д., укладеного між [PERSON] та [PERSON] , на даний час останній є власником спірної квартири; згідно з витягу з реєстру речових права на нерухоме майно проведена реєстрація вказаної квартири за відповідачем (а.с.36, 39). Відповідно до ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ч. 1 ст. 387 ЦК України власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом. Під час розгляду справи встановлено, що спірна квартира є власністю територіальної громади в особі Дніпровської міської ради і органом приватизації житлового фонду у приватну власність не передавалася. [PERSON] не мала права відчужувати спірну квартиру на користь [PERSON] , а отже спірна квартира вибула з власності територіальної громади поза її волею. На підставі викладеного суд приходить до висновку про задоволення позову та вважає можливим витребувати спірну квартиру [ADDRESS] у відповідача на користь територіальної громади в особі Дніпровської міської ради. Посилання відповідача у заяві про перегляд заочного рішення на те, що судом не залучено до участі у розгляді справи осіб, які зареєстровані за спірною адресою, а також органу опіки та піклування, оскільки в квартирі проживає малолітня дитина, не впливає на позицію суду про задоволення позовних вимог, оскільки зазначене не має правового значення для правильного вирішення справи. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь прокуратури Дніпропетровської області підлягає стягненню судовий збір за подання позову у розмірі 2220,04 грн. та за подання заяви про забезпечення позову у розмірі 881,00 грн., а всього 3101,04 грн.

Outcome: approved