Jurisdiction: civil
Date: 2018-06-17 00:00:00

Перший заступник керівника Городоцької місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Золотковицької сільської ради Мостиського району Львівської області звернувся з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства. Свої вимоги мотивує тим, що постановою державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Львівської області Вітковського В.Ф. про накладення адміністративного стягнення від 23.02.2018р. №63-04 за результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП. Вказує, що відповідач о 11 год. 01.02.2018р. в кварталі №17 відділу №1 Мостиської майстерської дільниці ДЛГП «Галсільліс» вчинив незаконну рубку п'яти дерев породи дуба червоного діаметрами пнів 56см, 54см, 46см, 34см, 30см, що підтверджується актом держконтролю Державної екологічної інспекції у Львівській області з питань дотримання вимог природоохоронного законодавства №63/04/74 від 06.02.2018р. Зазначає, що такою незаконною порубкою лісу відповідачем заподіяна шкода та згідно розрахунку, проведеного держінспектором з охорони навколишнього середовища Львівської області, розмір такої становить 46 313 грн. Стверджує, що згідно листа Золотковицької сільської ради Мостиського району Львівської області завдана відповідачем [PERSON] шкода не відшкодована по даний час. Враховуючи наведене, просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з відповідача [PERSON] на користь Золотковицької сільської ради Мостиського району Львівської області шкоду, завдану державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства в розмірі 46 313 грн. Крім того, просить стягнути з відповідача понесені прокуратурою судові витрати у виді сплати судового збору. Прокурор в судове засідання не з'явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності з вказівкою про підтримання заявлених позовних вимог. Представник позивача - Золотковицької сільської ради Мостиського району Львівської області в судове засідання не з'явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, в якій зазначила, що підтримує позовні вимоги. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, однак подав до суду заяву, в якій зазначив, що позов визнає у повному обсязі та просить справу слухати у його відсутності. Представник третьої особи - Яворівського дочірнього лісогосподарського підприємства ЛГП «Галсільліс» в судове засідання не з'явився, однак подав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій зазначив, що підтримує позовні вимоги. Оскільки розгляд справи відбувся за відсутності сторін, то відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. У ч.4 ст.206 ЦПК України зазначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до наступного висновку. Згідно ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи. Кожна сторона повинна довести обставин, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, що врегульовано частиною 3 ст.12 ЦПК України. Згідно ч.6 ст.82 ЦПК України, вирок суду у кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов'язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Судом встановлено, що постановою державного інспектора з охорони навколишнього середовища Львівської області Вітковського В.Ф. від 23.02.2018р. №63-04 за результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення №010105 від 06.02.2018р. відповідача [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП «Незаконна порубка, пошкодження та знищення лісових культур і молодняка» та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 170 грн. Дана постанова набрала законної сили 05.03.2018р. Вказаними протоколом про адміністративне правопорушення та постановою про накладення адміністративного стягнення встановлено, що 01.02.2018р. о 11.00 год. [PERSON] в кварталі 17 виділ 1 Мостиської майстерської дільниці Яворівського ДЛГП «Галсільліс» вчинив незаконну рубку п'яти дерев породи дуба червоного діаметрами пнів 56см, 54 см, 46см, 34см, 30см. З цих підстав суд вважає, що вказаною постановою у справі про адміністративне правопорушення від 23.02.2018р. доведено вину відповідача [PERSON] у вчиненні ним правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП, прямим результатом якого стало заподіяння позивачу матеріальної шкоди у розмірі 46 313 грн. Як вбачається із розрахунку розміру шкоди заподіяної лісу відповідачем [PERSON] незаконним вирубуванням дерев на території Золотковицької сільської ради Мостиського району Львівської області в кварталі 17 виділ 1 Мостиської майстерської дільниці Яворівського ДЛГП «Галсільліс», проведеного держінспектором з охорони навколишнього природного середовища Вітковським В.Ф. у відповідності до Постанови КМУ від 23.07.2008р. №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», загальна сума шкоди становить саме 46 313 грн. Зазначена сума заподіяної шкоди на час розгляду справи в суді відповідачем [PERSON] в добровільному порядку не відшкодована. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст.13 Цивільного кодексу України, при здійсненні своїх прав особа зобов'язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Згідно із ст.40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов'язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. За ст.10 Закону України «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Статтею 69 Лісового кодексу України передбачено, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об'єктів рослинного світу. Відповідно до п. 1 ст.105 Лісового Кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Згідно ст.107 Лісового Кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов'язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно ч.ч.1, 2 ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені в ч.1 ст.1166 ЦК України, де вказано, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Таким чином, оскільки вина відповідача [PERSON] у вчиненні незаконної порубки лісових культур встановлена постановою у справі про адміністративне правопорушення від 23.02.2018 року, яка набрала законної сили, то відповідно до вищенаведених положень чинного законодавства, останній зобов'язаний відшкодувати шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 46 313 грн., а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги є підставними та підлягають до задоволення. Оскільки позовні вимоги задоволено, то у відповідності до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України, як вважає суд, з відповідача [PERSON] на користь прокуратури Львівської області слід стягнути сплачений судовий збір у розмірі 1762 грн.

Outcome: approved