Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-09 00:00:00

Позивач 08.02.2018 року звернулася до суду з позовом до [PERSON], третя особа: Перша Черкаська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що 02 липня 2017 року померла її бабуся [PERSON]. Після її смерті залишилося спадкове майно у вигляді домоволодіння, яке знаходиться в м. Черкаси по вул. Красіна, 81 та розташоване на земельній ділянці розміром 0,0656 га. Зазначила, що заяву до нотаріальної контори не подавала, оскільки не знала, що бабуся на все своє майно, яке належало їй на день смерті залишила заповіт на її імя. Вказала, що вона звернулась до приватного нотаріуса [PERSON], яка 23.01.2018 року надала їй Витяг зі Спадкового реєстру, де виявилось, що заповіт справді існує і датований він 12.02.1999 роком. Місцем зберігання заповіту значилася Перша Черкаська державна нотаріальна контора. 02.02.2018 року Перша Черкаська державна нотаріальна контора відмовила їй у прийняті заяви про прийняття спадщини, оскільки нею був пропущений шестимісячний строк, який встановлений законом для подачі заяви про прийняття спадщини. Вважає, що пропустила строк для подачі заяви на прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не знала про існування заповіту. Так як вона не є спадкоємцем першої черги за законом на спадщину бабусі, то до нотаріальної контори не зверталася. Про існуючий заповіт не знала, оскільки разом з бабусею не проживала, а нотаріус не вчиняв дій щодо розшуку та повідомлення її як спадкоємця за заповітом. Про те, що вона є спадкоємцем за заповітом дізналася вже після спливу шестимісячного строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини. Просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини від [PERSON] терміном у три місяці. В судове засідання позивач не зявилася, скерувала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила задовольнити позов. Відповідач в судове засідання не зявилася, скерувала до суду заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнала та не заперечувала проти задоволення позову. Представник третьої особи в судове засідання не зявився, скерував до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, при вирішенні справи поклався на розсуд суду. \~ \~ \~ \~Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 02 липня 2017 року померла бабуся позивача [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про смерть видане Черкаським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Черкаській області від 05.07.2017 року серія І-СР № 309292, актовий запис № 1808. Відповідно до довідки КП ЧООБТІ від 09 грудня 2004 року домоволодіння за адресою: м. Черкаси, вул. Красіна, 81 зареєстроване на праві приватної власності за [PERSON] на підставі рішення суду № 1-1338 від 10.03.1960 року виданого і записано в реєстрову книгу під номером № 727. \~ \~ \~ \~Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку [PERSON] є власником земельної ділянки площею 0,0656 га на підставі рішення Черкаської міської ради від 06.04.2010 року № 5-551. 12.02.1999 року [PERSON] був складений заповіт, посвідчений Першою Черкаською державною нотаріальною конторою під номером 4003377, про що свідчить Витяг зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 23.01.2018 року № 50640475. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Відповідно до\~ч.1\~ст.\~1269\~ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Статтею 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У п. 24 постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини; при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій. Відповідно до положень [PERSON] спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦКУ, та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст. 1268, статей 1296 - 1299 ЦК. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. Належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Встановлений законодавством строк для звернення із заявою до нотаріальної контори [PERSON] пропустила\~з поважних причин, а саме у звязку з її незнанням про існування заповіту, оскільки спадкоємцем першої черги за законом є її мати [PERSON], а нотаріусом не вчинені дії щодо її розшуку та повідомлення як спадкоємця за заповітом. Враховуючи викладене,\~аналізуючи докази\~в їх\~сукупності,\~суд вважає,\~що позивач\~пропустив встановлений\~строк для\~прийняття спадщини\~з поважних\~причин,\~\~тому \~йому\~\~може бути\~визначений додатковий\~строк,\~достатній для\~подання заяви\~про прийняття\~спадщини терміном\~на три\~\~місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [PERSON], яка померла 02 липня 2017 року.

Outcome: approved