Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-18 00:00:00

Позивач 05.08.2019 року звернувся до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до відповідача про стягнення вартості не облікованого об`єму та обсягу природного газу у розмірі 25002,06 грн. Позовна заява мотивована тим, що 16.01.2019 року за адресою: [ADDRESS] працівниками ПАТ «Дніпрогаз» було виявлено ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірного тавра, встановлено, що побутовий газовий лічильник (ПГЛ) потребує додаткового огляду (перевірки), про що було складено акт про виявлене порушення № 7 від 16.01.2019 року. Того ж дня лічильник Gallus G4, заводський № U00271647, пломба № 2143185, покази лічильника 58760,625 м3 було демонтовано для проведення експертизи. 22.01.2019 року комісією ПАТ «Дніпрогаз» проведено експертизу лічильника та виявлено пошкодження заводської пломби (на лицьовій частині пломби сліди повторного обтиснення, на тильній стороні пломби відсутній відтиск заводу-виробника), пластина приливу лічильного механізму в районі пломбувального гнізда має механічні пошкодження, що свідчить про несанкціоноване втручання в його роботу. Згідно акту-розрахунку від 28.01.2019 року здійснено нарахування не облікованого об`єму природного газу в період з 25.09.2018 року по 31.12.2018 року у розмірі 1736,07 м3 на суму 25002,06 грн. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 20.08.2019 року відкрито провадження у справі у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін та встановлено для відповідача п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подачі відзиву на позовну заяву. Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 03.12.2019 року позовні вимоги АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз»» до [PERSON] про стягнення коштів - задоволено. Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27.01.2020 року заочне рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 03.12.2019 року по цивільній справі за позовом АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз»» до [PERSON] про стягнення коштів - скасовано. Представник позивача письмово просив розглядати справу без його участі. Відповідач у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце слухання справи повідомлялась належним чином. Про причини неявки не повідомила. Письмових заяв від неї не надходило. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи по суті, суд встановив наступне. 16.01.2019 року у [PERSON] за адресою: [ADDRESS] працівниками ПАТ «Дніпрогаз» було виявлено ознаки зняття мастичних пломб або порушення повірного тавра, встановлено, що побутовий газовий лічильник (ПГЛ) потребує додаткового огляду (перевірки), про що було складено акт про виявлене порушення № 7 від 16.01.2019 року (а.с. 9). Того ж дня лічильник Gallus G4, заводський № U00271647, пломба № 2143185, покази лічильника 58760,625 м3 було демонтовано для проведення експертизи, про що складено акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи № 7 від 16.01.2019 року. На місце демонтованого лічильника встановлено лічильник газу з обмінного фонду Оператора ГРМ (а.с. 9 оберт). 22.01.2019 року комісією ПАТ «Дніпрогаз» проведено експертизу лічильника та складено акт № 7 про виявлення пошкодження заводської пломби (на лицьовій частині пломби сліди повторного обтиснення, на тильній стороні пломби відсутній відтиск заводу-виробника), пластина приливу лічильного механізму в районі пломбувального гнізда має механічні пошкодження, що свідчить про несанкціоноване втручання в його роботу (а.с. 10, 11). 28.01.2019 року на засіданні комісії з розгляду актів про порушення ПАТ «Дніпрогаз» розглянуто акт про порушення від 22.01.2019 року № 7 (а.с. 12). Згідно акту-розрахунку від 28.01.2019 року здійснено нарахування не облікованого об`єму природного газу за період з 25.09.2018 року по 31.12.2018 року у розмірі 1736,07 м3 на суму 25002,06 грн. (а.с. 13-15). Відповідно до ст. 1 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» повірка засобів вимірювальної техніки встановлення придатності засобів вимірювальної техніки, на які поширюється державний метрологічний нагляд, до застосування на підставі результатів контролю їх метрологічних характеристик. Згідно п. 2 ч. 5 ст. 28 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» повірка здійснюється посадовими особами територіальних органів і метрологічних центрівдержавними повірниками, атестованими у порядку, встановленому нормативно правовим актом центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. У відповідності з пунктами 3.1.3, 3.2.2 3.2.5, 3.2.8, 3.3.1, 3.3.2, 3.3.4 Положення про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затверджених наказом Міністерства палива та енергетики України № 619 від 27.12.2005 р. (далі Положення № 619 від 27.12.2005 р.), лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі в таких випадках: у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника. У разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення, який підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації та споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків. У разі відмови споживача від підпису в акті про виявлені порушення представником газопостачальної (газотранспортної) організації робиться відповідний запис. При наявності акту про виявлені порушення або заяви споживача про проведення експертизи лічильника газу газопостачальна (газотранспортна) організація зобов`язана протягом трьох робочих днів у містах та п`яти робочих днів у сільській місцевості від дати реєстрації заяви або акта про виявлені порушення у відповідних журналах реєстрації газопостачальної (газотранспортної) організації демонтувати та відправити лічильник газу на експертизу. Демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи. У присутності споживача лічильник пакується представником газопостачальної (газотранспортної) організації в пакет з поліетилену або з іншого цупкого матеріалу, який опломбовується пломбою газопостачальної (газотранспортної) організації. Представник газопостачальної (газотранспортної) організації спільно із споживачем складають та підписують акт про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи. У разі відмови споживача від підпису в акті про демонтаж лічильника газу представником газопостачальної (газотранспортної) організації робиться відповідний запис. Демонтований лічильник газу доставляється на місце проведення експертизи представником газопостачальної (газотранспортної) організації або споживачем (на його бажання), про що робиться відповідний запис в акті про демонтаж лічильника газу. Експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу. За результатами експертизи складається акт, який підписується всіма членами комісії, а також споживачем або його вповноваженою особою. Відповідно до п.п. 3 п. 1 гл. 2 р. XI Кодексу газорозподільних систем (далі - Кодекс ГРС), до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належить, зокрема несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу). Відповідно до п. 11 гл. 5 р. XI Кодексу ГРС при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. При складанні акта-розрахунку враховується, зокрема, таке: розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу. У п. 12 гл. 5 р. XI Кодексу ГРС встановлено, що вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Згідно ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. На підставі ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Доводи відповідача про відсутність будь-яких доказів того, що саме нею здійснювалось порушення законодавства та пошкодження заводської пломби, суд вважає безпідставними, оскільки відповідач є абонентом АТ «Дніпрогаз» та на її ім`я відкрито особовий рахунок - [NUMBER] , заяву про відмову від послуг АТ «Дніпрогаз» та припинення розподілу природного газу вона не подавала, тобто користувалась послугами, визнаючи наявність правовідносин, відповідно до укладеного публічного договору розподілу природного газу, а тому Законом та Договором розподілу на власника покладено усю відповідальність, тому вина власника об`єкту за порушення має приюдиційний характер. Крім того, суд звертає увагу, що за положеннями ч. ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. За ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. З урахуванням викладеного, розглядаючи даний спір в межах заявлених вимог, оцінюючи здобуті по справі докази щодо їх належності, допустимості, достовірності, а також достатності та взаємності зв`язку у сукупності, суд доходить висновку, що позовні вимоги АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз»» законні та обґрунтовані, а тому підлягають задоволенню. За змістом ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року). Судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення. На підставі викладеного та

Outcome: approved