Jurisdiction: civil
Date: 2015-04-21 00:00:00

Перший заступник прокурора Чернігівської області звернувся до суду з позовом в інтересах [PERSON] з вимогами про стягнення з відповідачів [PERSON] акціонерного товариства Чернігівобленерго та Ріпкинський район електричних мереж [PERSON] акціонерного товариства Чернігівобленерго матеріальної шкоди в сумі 525061,57 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що прокурор, у відповідності до положень ст.. 121 Конституції України, ст.. 36-1 Закону України Про прокуратуру, на підставі заяви [PERSON], здійснює її представництво у суді, як соціально незахищеної громадянки, яка через свій вік та стан здоровя не спроможна самостійно захистити свої інтереси. Так, в ніч на 26.07.2010 року внаслідок замикання у трансформаторі КТП 434 в господарстві № 56 по вул. Лісна в с. Строївка Ріпкинського району Чернігівської області сталася пожежа, яка призвела до тяжких наслідків: смерті [PERSON] та знищення будинку, господарських споруд, сільськогосподарської техніки та іншого майна, а всього на загальну суму 526861, 57 грн. За вказаним фактом було розпочато кримінальне провадження, в ході якого проведено комплексну судову пожежо технічну, електротехнічну та металознавчу експертизу, якою встановлено, що осередком пожежі в ніч з 25 на 26 липня 2011 року став трансформатор, який знаходився біля господарства № 58 по вул.. Лісній в с. Строївка. Висновками комплексної електротехнічної, в галузі охорони праці і безпеки життєдіяльності та пожежно-технічної експертизи встановлено причини аварійної роботи та причинний звязок між невиконанням вимог пожежної безпеки і технічною причиною пожежі. Висновками автотоварознавчої, судово-будівельної та товарознавчої експертизи встановлено розмір завданих позивачці збитків 526861,57 грн. Таким чином, під час досудового розслідування доведено, що внаслідок невиконання оперативно ремонтними працівниками Ріпкинського РЕМ вимог нормативно технічних документів по технічному обслуговуванню КТП-434 щодо її утримання, сталася пожежа, якою позивачці завдано збитків, та які підлягають стягненню на користь позивачки з юридичної особи ПАТ Чернігівобленерго. До початку судового розгляду представник позивачки за довіреністю [PERSON] збільшила позовні вимоги та просила стягнути на користь позивачки [PERSON] також і моральну шкоду, завдану знищенням у пожежі будинку, всього майна, а також трагічною смертю у пожежі чоловіка позивачки [PERSON] Остаточно позивач просила стягнути з відповідача на її користь моральну шкоду в сумі 700000 грн. Прокурор в судовому засіданні підтримала позовні вимоги в повному обсязі просила задовольнити з підстав, викладених у позові. Також прокурор подала клопотання про поновлення строку позовної давності у звязку з поважністю причин його пропуску. Так, позивачка є особою похилого віку, отримала велике моральне потрясіння у звязку з пожежею, знищенням майна та загибеллю чоловіка, що негативно вплинуло на її слабке здоровя. Позивач в судовому засіданні підтримала позовні вимоги в повному обсязі просила задовольнити. Моральну шкоду обґрунтувала тим, що вона є жінкою похилого віку, має слабке здоровя, чоловік був її підтримкою та опорою. Внаслідок пожежі втратила все майно, не має житла. Представник позивача за довіреністю підтримала позовні вимоги, просила задовольнити. З приводу матеріальної шкоди пояснила, що перелік втраченого майна складався всією родиною, всі згадували, що було в будинку в сараях. Оскільки для проведення експертизи потрібно було вказувати назви марок та моделей предметів, то в Інтернеті шукали подібні речі та вказували експертам. Крім того, позивач не має де жити, їй потрібна квартира в м. Чернігові, оскільки на даний час позивачка разом з нею проживають у квартирі подруги, яка тимчасово мешкає за кордоном. Представники відповідача позовні вимоги не визнали повністю. Суть заперечень представників відповідача зводиться до того, що при зверненні до суду із даним позовом пропущено строки позовної давності. Крім того, вважають, що незважаючи на те, що осередком пожежі була КТП 434, яка є власністю ВАТ Чернігівобленерго, але власниками постраждалого господарства було порушено правила техніки безпеки, зокрема на захисній території КТП, у безпосередній близькості від неї, були складені легкозаймисті матеріали: дошки, сіно та гумові колеса від трактора. Наявність вказаних речей сприяла поширенню пожежі. Таким чином, груба необережність з боку власників господарства № 58 по вул.. Лісна в с. Строївка є причиною завданню збитків. Позивачкою не надано жодного підтверджуючого документа щодо наявності на праві власності у неї та її чоловіка будинку, сільськогосподарської техніки та майна щодо якого проведено товарознавчу експертизу. Вислухавши сторони, дослідивши матеріали справи суд дійшов до наступних висновків. Дослідивши доводи прокурора про поважність причин попуску позивачкою строків позовної давності, суд приходить до висновку, що ці строки можливо поновити, а причини пропуску цих строків визнати поважними з огляду на вік та стан здоровя позивачки. Як встановлено з матеріалів справи, в ніч на 26.07.2010 року внаслідок замикання у трансформаторі КТП 434 в господарстві № 56 по вул. Лісна в с. Строївка Ріпкинського району Чернігівської області сталася пожежа, яка призвела до тяжких наслідків: смерті [PERSON] та знищення будинку, господарських споруд, сільськогосподарської техніки та іншого майна. Відповідно до висновку експертів № 2597/8506/11-13/8505/11-14, осередок пожежі на території домогосподарства за адресою: вул.. Лісна, буд. № 58, с. Строївка Ріпкинського району Чернігівської області знаходився у середині масляного бака трансформатора (КТП 434) у верхній частині первинної обмотки близько виводу від початку обмотки фази С по стороні 10 кВ. Причиною виникнення пожежі послужило займання трансформаторного масла запаленого електричною дугою, виниклою у верхній частині обмотки фази С по стороні 10 кВ, у масляному баку трансформатора, встановленого у даному КТП 434, внаслідок виникнення міжвиткового короткого замкнення. Причиною виникнення міжвиткового замикання у масло наповнених трансформаторах є порушення ізоляції витків їх обмоток внаслідок втрати ізолювальних властивостей ізолювального шару на поверхні дроту обмотки через вплив на неї підвищеної температури, яка може виникати, коли опір навантаження є меншим внутрішнього опору джерела живлення або внаслідок зволоження трансформаторного масла, а також у разі старіння ізоляції трансформаторного масла, тощо. Згідно з висновком судової комплексної електротехнічної, в галузі охорони праці і безпеки життєдіяльності та пожежно-технічної експертизи №11709/944/945 від 12.03.2012 року, причиною довготривалого аварійного режиму у трансформаторі КТП 434, що розташована в с. Строївка біля господарства № 58 по вул.. Лісовів, і який почався з виткових замикань у ввідній частині високовольтної обмотки фази С та закінчився коротким замиканням на корпус трансформатора з виникненням електричної дуги, стало порушення міжвиткової ізоляції в ввідній частині фази С та невиконання оперативно ремонтними працівниками Ріпкинського РЕМ вимог нормативно технічних документів по технічному обслуговуванню КТП-434 щодо утримання її у відповідності до вимог п.1.4.20 Правил улаштування електроустановок та паспорту КТП-434 щодо застосування відповідних цим вимога високовольтних запобіжників, які повинні були обмежити час дії аварійного режиму за своєю ампер-секундною характеристикою. Постановою старшого слідчого СВ Ріпкинського РВ УМВС України в Чернігівській області від 13.03.2015 року кримінальне провадження за фактом пожежі, внаслідок якої згоріло домоволодіння № 58 по вул.. Лісовій в с. Строївка ріпкинського району Чернігівської області закрито на підставі п. 2 ч.1 ст. 284 КПК України, тобто за відсутністю складу кримінального правопорушення в діях посадових осіб Ріпкинського РЕМ. Зі змісту вказаної постанови вбачається, що під час досудового розслідування не встановлено вини посадових осіб Ріпкинського РЕМ у тому, що на КТП 434 виникла пожежа. Крім того, смерть [PERSON] повязується з його власною необережністю, оскільки він на власний ризик, маючи можливість уникнути пошкодження пожежею, як це зробила [PERSON], він навпаки, свідомо ризикуючи своїм життям намагався врятувати майно від пожежі, тобто в даному випадку дії [PERSON] повязані з невиправданим ризиком, що стало причиною його загибелі. Згідно п. 5 Правил охорони електричних мереж, затверджених Постановою КМУ від 04.03.1997 року № 209, охоронні зони електричних мереж встановлюються: за периметром трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів пристроїв на відстані 3 метрів від огорожі або споруди. З додатку до № 1 до державного акту на право постійного користування землею ВАТ Чернігівобленерго серії 11 ЧН № 002511 встановлено, що КТП 434 в с. Строївка розташовується на земельній ділянці розміром більше ніж 36 м2, яка є охоронною зоною. Відповідно до схеми території домогосподарства № 58 по вул.. Лісній в с. Строївка, складеної експертами при проведенні комплексної судової пожежно- технічної, електротехнічної та металознавчої експертизи №11709/944/945 від 12.03.2012 року, встановлено, що біля КТП 434 знаходились легкозаймисті та горючі матеріали, а саме, складована деревина, сіно, гумові шини. Тому, експерти дійшли висновку, що знаходження вказаних речей у безпосередній близькості біля КТП у момент виникнення пожежі посприяло її поширенню на господарські споруди та будинок. Таким чином, експерти, мотивуючи свої висновки, зазначили, що під час дослідження ними всіх причин пожежі встановлено порушення правил пожежної безпеки з боку [PERSON] Відповідно до ст. 1176 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, повязана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання..., що утворює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює та інших осіб. Шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі володіє транспортним засобом, механізмом, іншим обєктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Згідно з п.5 Постанови від 01.03.2013 року № 4 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, оскільки ст.. 1187 ЦК України не містить вичерпного переліку видів джерел підвищеної небезпеки (видів підвищеної небезпечної діяльності), суд, беручи до уваги особливі властивості предметів, речовин або інших обєктів, що використовуються в процесі діяльності, має право визнати джерелом підвищеної небезпеки також і іншу діяльність. До цих особливих властивостей слід відносити створення підвищеної ймовірності завдання шкоди через неможливість повного контролю за ними з боку людей. Отже, суд приходить до висновку, що КТП - 434, яка перебуває у володінні ПАТ Чернігівобленерго, та до якої подається висока напруга, але вона не перебуває під постійним повним контролем людей, є джерелом підвищеної небезпеки. Виходячи з вищевикладеного, відповідач ПАТ Чернігівобленерго повинен нести відповідальність за шкоду завдану джерелом підвищеної небезпеки, як власник цього джерела. Поряд з цим, відповідно до ст.. 1193 ЦК України, якщо груба необережність потерпілого сприяла виникненню або збільшенню шкоди, то залежно від ступеня вини потерпілого ( а вразі вини особи, яка завдала шкоди, - також залежно від ступеня її вини) розмір відшкодування зменшується, якщо інше не встановлено законом. Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку, що в даному спірному випадку має місце обопільна вина сторін у наслідках пожежі, так з боку відповідача неякісне утримання свого обладнання, що призвело до роботи КТП 434 у аварійному режимі, а з боку чоловіка позивачки потерпілого - груба необережність, що виявилась у порушення правил пожежної безпеки та правил охорони електричних мереж, яка призвела до поширення пожежі, тобто збільшення шкоди. Відповідно до довідок Горностаївської сільської ради Ріпкинського району Чернігівської області, встановлено, що згідно даних по господарської книги № 8, [PERSON] являлась головою господарства № 58 по вул. Лісна в с. Строївка, яке було побудовано в 1953 році і в цьому господарстві проживали [PERSON] та [PERSON] Висновком судово будівельної експертизи № С-321 від 27.12.2012 року встановлено, що ринкова вартість будівель і споруд, що постраждали від пожежі по вул.. Лісовій, 58 в с. Строївка Ріпкинського району, розрахована з витратним підходом, станом на 26.07.2010 року складає 324090 грн. Таку вартість домоволодіння представники відповідача не оспорювали. При цьому суд не бере до уваги заперечення представників відповідача щодо відсутності у позивачки правовстановлюючих документів на будинок, оскільки у сільській раді маються по-господарськи книги, дані з яких наведені вище. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що з врахуванням встановленої необережності потерпілого, яка призвела до збільшення розміру шкоди, з відповідача ПАТ Чернігівобленерго підлягає стягненню ? вартості будинку, що зазначена у висновку експерта. Поряд з цим, суду не надано жодних належних та допустимих доказів, які підтверджували б наявність майна, що перелічено у висновках автотоварознавчих експертиз та товарознавчих експертиз. Вартість цього майна вказана теоретична, кількісна та якісна характеристика майна вказана приблизно, переліки майна складалися членами родини позивачки по памяті, але при цьому ці члени родини з позивачкою навіть не проживали. Вказані обставини підтвеоджені поясненнями представника позивачки. Жодного належного доказу щодо кількості, якості та видових характристик майна, що згоріло у будинку, суду не надано. Враховуючи, що рішення суду не може ґрунтуватися на припущеннях, а кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, то позовні вимоги щодо стягнення вартості решти майна задоволенню не підлягають. Відповідно до ч.2 ст. 1167 ЦК України, моральна шкода відшкодовується незалежно від вини фізичної особи, яка її завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоровя або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Визначаючи розмір відшкодування моральної шкоди, суд враховує характер та обсяг фізичних, душевних та психічних страждань, які зазнала позивачка, характер немайнових втрат, тяжкість вимушених змін у її життєвих стосунках, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд виходить із засад розумності, виваженості та справедливості, враховує всі обставини, встановлені під час розгляду справи та викладені вище, і приходить до висновку, що заявлений позивачем розмір моральної шкоди 700000 грн. є завищеним. Вказана сума підлягає зменшенню до 50000 грн. та стягненню з ПАТ Чернігівобленерго на користь позивачки. З відповідача ПАТ Чернігівобленерго також підлягають стягненню судові витрати на користь держави пропорційно до задоволених позовних вимог. Позовні вимоги заявлені до Ріпкинського РЕМ задоволенню не підлягають, оскільки Ріпкинський РЕМ є структурним підрозділом ПАТ Чернігівобленерго та не являється юридичною особою, а тому не може бути належним відповідачем у справі.

Outcome: partial