Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-07 00:00:00

Позивач 09.10.2015 року звернувся до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що відповідно до рішень Суворовського районного суду м.Херсона від 31.10.2013 року позивачу належить 145/1200 частин та 71/240 частин домоволодіння [ADDRESS] . Право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Домоволодіння за адресою [ADDRESS] розташоване на земельній ділянці площею 510 кв.м. Частина домоволодіння в розмірі 203/1200 належить [PERSON] , яка є рідною сестрою. 497/1200 частини домоволодіння власником був [PERSON] батько позивача, який [INFO] помер. Спадкодавцем частини домоволодіння є [PERSON] за заповітом, який склав померлий. На теперішній час між позивачем та відповідачем виникло непорозуміння в користуванні, розпорядженні та володінні своїми частками та земельною ділянкою на якій розташоване нерухоме майно. У зв`язку з цим, позивач просив реально виділити йому 99/240 частин домоволодіння [ADDRESS] ; визначити порядок користування земельною ділянкою між позивачем та відповідачем за адресою: [ADDRESS] . Ухвалою Суворовського районного суду м.Херсона від 26.10.2015 року відкрито провадження у справі. У зв`язку з ліквідацією Суворовського, Дніпровського, Комсомольського районних судів м.Херсона та утворенням Херсонського міського суду Херсонської області відповідно до Указу Президента України від 19 січня 2016 року № 15/2016 «Про ліквідацію та утворення місцевих загальних судів», зазначена цивільна справа зареєстрована Херсонським міським судом Херсонської області, який розпочав свою роботу 04.04.2016 року. Справу передано у провадження судді Майдан С.І. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.01.2019 року розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого засідання. 24.11.2015 року позивач надав до суду уточнення позовних вимог, в якому просив реально виділити йому 100/240 частин домоволодіння [ADDRESS] . Інші позовні вимоги залишити в тій же редакції. 17.01.2019 року представник позивача надав до суду заяву про уточнення позовних вимог, в якій просив виділити [PERSON] частину домоволодіння, розташованого по [ADDRESS] , відповідно до варіанту №2 додаткової судової будівельно-технічної експертизи №73 від 23.08.2018 року; виділити [PERSON] в користування частину земельної ділянки розташованої по [ADDRESS] , відповідно до варіанту №2 додаткової судової будівельно-технічної експертизи №73 від 23.08.2018 року; стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] судові витрати, які складаються з судового збору та витрат пов`язаних з проведенням судових експертиз. 29.05.2019 року представник позивача надав до суду уточнення позовних вимог, в якому зазначив, що згоден з наданим варіантом № [ADDRESS] поділу домоволодіння по [ADDRESS] відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 14.01.2019 року №3 та згоден з варіантом №2 порядку користування земельною ділянкою [ADDRESS] , що відображений в додатку №5 висновку експерта судової будівельно-технічної експертизи від 14.01.2019 року. Просив поділити домоволодіння між його співвласниками по [ADDRESS] відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи від 14.01.2019 року №3 по цивільній справі №668/12418/15-ц за варіантом №1 відображений в додатку №1; визначити порядок користування земельною ділянкою № [ADDRESS] Херсоні відповідно до вказаної судової будівельної-технічної експертизи за варіантом №2, відображеним в додатку №5. Представник позивача в судовому засіданні підтримав уточненні позовні вимоги та просив їх задовольнити. В останнє судове засідання позивач та його представник не з`явилися, надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, зазначили, що вимог про стягнення судових витрат не мають. Зазначили, що згодні на сплату компенсації в розмірі 26627 грн. за перевищення вартості домоволодіння, що більше правової частки (42/100) на 7/100. Представник відповідача в судовому засіданні не заперечував щодо задоволення уточнених позовних вимог. В останнє судове засідання відповідач та його представник не з`явилися, надали до суду заяву, в якій зазначили, що погоджуються із варіантом 1 поділу домоволодіння по [ADDRESS] (додаток №1 експертизи) та варіантом №2 визначення порядку користування земельною ділянкою під вказаним домоволодінням (додаток №5 експертизи) згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №3 від 14.01.2019 року по даній справі. При цьому відповідач не заперечує проти демонтажу гаражу літ. «Д» та погоджується на отримання компенсації від [PERSON] в розмірі 26627 грн. за зменшення його частини у праві власності на житловий будинок на 7/100 частин. Проти задоволення позову [PERSON] у вищевказаному не заперечували. Просили розглядати справу у їх відсутність. Розглянувши заяву відповідача про визнання позову в підготовчому засіданні, суд приходить до наступного висновку. Положенням ч.4 ст.200 ЦПК України передбачено, що ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтею 206 цього кодексу. Статтею 206 ЦПК України передбачено, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову в прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки визнання відповідачем позову у даному випадку не суперечить закону та не порушує права свободи та інтереси інших осіб, тому суд приходить до висновку про прийняття визнання позову відповідачем та про винесення рішення по суті справи у підготовчому засіданні. Заслухавши осіб, що приймали участь у справі, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що житловий будинок за адресою: [ADDRESS] належить на праві спільної часткової власності [PERSON] та [PERSON] , частина [PERSON] 42/100 (5/12), що підтверджується рішеннями Суворовського районного суду м.Херсона від 31.10.2013 року та від 18.07.2014 року, та договором дарування від 31.08.2012 року та від 03.12.2014 року, вартість якої становить 190202 грн., частина [PERSON] 58/100 (7/12), що підтверджується договором дарування від 31.08.2012 року та від 03.12.2014 року, вартість якої становить 262659 грн. Загальна вартість вказаного домоволодіння складає 452861 грн. Вартість часток в праві власності на домоволодіння без вартості будівлі гаражу літ. «Д» складає: [PERSON] 42/100 (5/12) 166438 грн.; [PERSON] 58/100 (7/12) 229842 грн. Всього: 396280 грн. Згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи від 14.01.2019 року №3 за адресою: [ADDRESS] з урахуванням фактичного складу домоволодіння, порядку користування житловими будівлями та господарськими спорудами, на розгляд суду пропонується три варіанта розподілу домоволодіння та з урахуванням фактичної забудови земельної ділянки, варіантів розподілу домоволодіння, розташування підземних комунікацій, на розгляд суду надаються п`ять технічно можливих варіантів порядку користування земельною ділянкою. Відповідно до варіанту №1 висновку судової будівельно-технічної експертизи №3 від 14.01.2019 року (передбачає розбирання будівлі гаражу літера «Д» за домовленістю сторін) співвласнику з часткою 42/100 (5/12) пропонується до виділу будівлі та споруди: літ. «Б» житловий будинок вартість 161855 грн., літ. «Ж» вбиральня 2206 грн., літ. «З» душ літній 1402 грн., літ. «К» сарай 1753 грн., літ. «Л» сарай -7116 грн., №1 Ѕ частина водопроводу 177 грн., №2 Ѕ частина воріт 1255 грн., №3 огорожа 464 грн., №6 погріб 8251 грн., №7 яма вигрібна 7586 грн. Всього на суму 193065 грн., в тому числі будівель та споруд 191346 грн. Вартість, запропонованої до виділу частини домоволодіння, складає 193065 грн., або 49/100 від вартості домоволодіння, що більше розміру правоустановчої частки на житловий будинок на (49/100 42/100) 7/100 або 193065 грн. 166438 грн. = 26627 грн. Співвласнику з часткою 58/100 (7/12) пропонується до виділу будівлі та споруди: літ. «А» житловий будинок вартістю 145326 грн., літ. «а» прибудова 43436 грн., літ. «а1» прибудова 3922 грн., літ. «М» навіс 5677 грн., №1 Ѕ частина водопроводу 1178 грн., №2 Ѕ частина воріт 1255 грн., №4 огорожа 2421 грн. Всього на суму 203215 грн., в тому числі будівель та споруд 200782 грн. Вартість, запропонованої до виділу частини домоволодіння, складає 203215 грн., або 51/100 від вартості домоволодіння, що менше розміру частки в праві власності на домоволодіння на 58/100 51/100 = 7/100 або 229842 грн.-203215 грн.=26627 грн. Баланс вартості часток домоволодіння: 193065 грн. + 20325 грн. = 396280 грн. Розподіл житлового будинку за наданим варіантом не пов`язаний з роботами по реконструкції житлових будинків та відповідає порядку користування, що склався. Варіант розподілу домоволодіння наданий в графічному додатку №1. Огорожа та ворота розділені як речі. Розподіл водопроводу по Ѕ означає рівні права співвласників за підключення до водопровідної мережі. Відповідно до варіанту №2 порядку користування земельною ділянкою згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №3 від 14.01.2019 року (варіант передбачає розбирання будівлі гаражу за домовленістю сторін) співвласнику з часткою 42/100 пропонується до виділу частку земельної ділянки площею 274 м2 з боку фасадної межі, правої бокової межі, задньої межі з виходом (входом) на [ADDRESS] . Площа земельної ділянки, що пропонується до виділу, більше земельної ділянки, що причитається на 274 м2 214 м2 =60 м2. Співвласникові з часткою 58/100 пропонується до виділу частина земельної ділянки площею 236 м2 з боку фасадної межі та лівої бокової межі з виходом (входом) на [ADDRESS] . Площа земельної ділянки, що пропонується до виділу, менше площі земельної ділянки, що причитається на 296 м2 236 м2 = 60 м2. Лінія розподілу земельної ділянки описується наступним чином: від лінії фасадної межі на відстані 2,06 м від лінії стіни правого бокового фасаду прибудови літера «а» в сторону задньої межі до перетину з лінією, розташованою на відстані 2,25 м від лінії стіни дворового фасаду житлового будинку літера «А»; поворот на 90 градусів в сторону лівої бокової межі та далі по лінії, розташованої на відстані 2,25 м від лінії стіни дворового фасаду житлового будинку літера «А» до перетину з лінією лівої бокової межі. Варіант визначення порядку користування земельною ділянкою наданий в графічному додатку №5. Майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками, згідно ч.1 ст.367 ЦК, за домовленістю між ними. Співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності у відповідності до положення ч.1 ст.364 ЦК. Відповідно до положень статті 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Суб`єктами права спільної часткової власності можуть бути фізичні особи, юридичні особи, держава, територіальні громади. Тобто, з аналізу вказаних вище правовстановлюючих документів та положень статті 356 ЦК України вбачається, що позивач та відповідачі і є суб`єктами спільної часткової власності. Статтею 358 ЦК України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Якщо договір між співвласниками про порядок володіння та користування спільним майном відповідно до їхніх часток у праві спільної часткової власності посвідчений нотаріально, він є обов`язковим і для особи, яка придбає згодом частку в праві спільної часткової власності на це майно. Відповідно до вимог ч.1 ст.364 ЦК України, співвласник має право на виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Згідно ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджується своїм майном на власний розсуд. За умовами ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Згідно ч.1 ст.86 Земельного Кодексу України передбачено земельна ділянка може знаходитись у спільній власності з визначенням частки кожного з учасників спільної власності (спільна часткова власність) або без визначення пасток учасників спільної власності (спільна сумісна власність). Відповідно до ч.1 ст.88 Земельного Кодексу України володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Відповідно до ч.4 ст.89 Земельного кодексу України передбачено, що співвласники земельної ділянки, що перебуває у спільній сумісній власності, мають право на її поділ або на виділення з неї окремої частки. Враховуючи викладене, а також те, що відповідач визнав позов, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволеною у відповідності до варіанту №1 висновку судової будівельно-технічної експертизи №3 від 14.01.2019 року розподілу домоволодіння та до варіанту № [ADDRESS] порядку користування земельною ділянкою згідно висновку судової будівельно-технічної експертизи №3 від 14.01.2019 року.

Outcome: approved