Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-29 00:00:00

Позивач 10.09.2019року звернувся до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] , залишилось спадкове майно, а саме: право на земельну частку (пай) площею 1,2 га на території с.Черневе Мостиського району Львівської області, що належала померлій відповідно до Сертифіката на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] від 07.04.1997року. Стверджує, що він має намір прийняти спадщину після смерті матері, однак у встановлений законом строк не звернувся вчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, проте з поважних на те причин. Вказує, що 29.08.2007року він в результаті нещасного випадку отримав важку травму хребта, був оперований та перебував на стаціонарному лікуванні. В результаті такої травми він не міг самостійно пересуватися, потребував стороннього догляду. Починаючи з 2007року по даний час він часто перебуває на стаціонарному лікуванні в неврологічному відділенні. Через такий важкий стан здоров`я він став інвалідом 3 групи довічно. Таким чином, вказані обставини ускладнювали йому належним чином оформити свої спадкові права та вчасно звернутися до нотаріуса. З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді від 13.09.2019року відкрито провадження у даній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. В підготовче засідання позивач не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути у його відсутності та зазначає, що позовні вимоги підтримує. Представник відповідача Чернівської сільської ради Мостиського району Львівської області у підготовче засідання не з`явився, а подав заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі та зазначає, що не заперечує проти позову. Представник третьої особи Мостиської державної нотаріальної контори, у підготовче засідання не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України у справі можливо ухвалити рішення про задоволення позову при проведенні підготовчого засідання. Судом встановлено, що [INFO] відкрилась спадщина внаслідок смерті [PERSON] (матері позивача). До складу даної спадщини входить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності АТП «Галичина», що на території с.Черневе Мостиського району Львівської області розміром 1,2 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), що належала спадкодавцю [PERSON] на підставі Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] , виданого 07.04.1997року. Як вбачається із матеріалів справи, за життя спадкодавець [PERSON] заповіту не складала, своїм майном не розпорядилася. Спадкоємцем першої черги спадкування за законом є син померлої [PERSON] (позивач у справі), який бажає прийняти спадщину та отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, однак після смерті матері у шестимісячний строк не звернувся вчасно в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини. Крім позивача, спадкоємцем за законом першої черги спадкування на час відкриття спадщини був також рідний брат позивача [PERSON] , який помер [INFO] Чоловік спадкодавця [PERSON] [PERSON] помер ще до відкриття спадщини 24.09.1993року. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №57991515 від 21.10.2019року вбачається, що спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] в нотаріальній конторі не заводилася, що свідчить про те, що із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останньої до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався. Тобто, інших спадкоємців після смерті [PERSON] , які б претендували на спадщину, крім позивача, немає. Вказані обставини сторонами не оспорюють ся та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами: копією свідоцтва про смерть спадкодавця [PERSON] ; копією свідоцтва про смерть [PERSON] ; копією свідоцтва про смерть [PERSON] ; копією Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] , виданого 07.04.1997року; копією свідоцтва про народження позивача [PERSON] ; інформаційними довідками зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину; заповіти/спадкові договори) щодо спадкодавця [PERSON] та іншими матеріалами справи. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень позивача [PERSON] , останній у встановлений законом строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] у зв`язку із тим, що у цей період в результаті нещасного випадку отримав важку травму хребта, був оперований, перебував на стаціонарному лікуванні та через важкий стан здоров`я став інвалідом 3 групи довічно. Дані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи письмовими доказами, а саме: копією довідки до акта огляду МСЕК серії 10ААБ №137193, копією пенсійного посвідчення позивача [PERSON] № [NUMBER] , а також копіями медичних документів, зокрема, витягами та виписками з медичних карт стаціонарного хворого [PERSON] . Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивача [PERSON] щодо вчинення ним дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті [PERSON] . Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначення йому додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] . Враховуючи думку позивача та виходячи з вимог ст.141 ЦПК України, суд вважає, що понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору залишити за ним.

Outcome: approved