Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-17 00:00:00

ПАТ «Харківгаз», правонаступником якого є Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» (скорочена назва АТ «Харківгаз»), звернулося до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з нього вартість необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу в сумі 82140 грн. 69 коп. та судові витрати по справі. В обґрунтування позову зазначив, що постановою НКРЕН №2494 від 30.09.2015 року затверджено Кодекс газорозподільних систем (далі кодекс ГРМ). Загальними положеннями Кодексу ГРМ визначено, що Оператор газорозподільної системи (далі -Оператор ГРМ) - суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління. Представниками Оператора ГРМ було виявлено під`єднання несанкціонованого газопроводу за адресою: [ADDRESS] , а саме: 23.06.2017 року група обстеження газових мереж та ліквідації витоків газу позивача, при перевірці за вказаною адресою, на місці виявилося, що власниця домоволодіння (побутовий споживач природного газу) [PERSON] померла [INFO] . Після смерті [PERSON] до ПАТ «Харківгаз» для укладення договору розподілу природного газу за вказаною адресою ніхто не звертався. Для огляду газових мереж домоволодіння працівників Оператора ГРМ допустив син померлої [PERSON] . При огляді газопроводу домоволодіння, шляхом розкопування було виявлено отвір в газопроводі-вводі на глибині 45 см під поверхнею землі, в який вкручено штуцер діаметром 15 мм, на штуцер накручений шланг довжиною 90 см в який надходить газ газопроводу. Інший кінець шлангу заглушений. Щодо вказаного порушення було складено акт про порушення №201 від 23.06.2017 року. 23.06.2017 року дане домоволодіння було відключено від системи газопостачання механічним шляхом. Відповідач не укладав з позивачем договір розподілу природного газу, а отже [PERSON] є несанкціонованим споживачем природного газу. 29.08.2017 року на засіданні комісії з розгляду актів про порушення у присутності представника відповідача - [PERSON] , комісією вирішено визнати акт про порушення №201 від 23.06.2017 року, таким , що відповідає вимогам Кодексу ГРМ та прийнято рішення про його повне задоволення. Складено акт-розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості у відповідності до вимог абзацу 2 п.1 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРМ з дня набуття споживачем права власності/ користування на житлові приміщення до дня виявлення порушення, але не більше двох років, а саме: проведено донарахування об`ємів не облікованого природного газу за цінами закупівлі природного газу ПАТ «Харківгаз» протягом періоду з 01.01.2016 року по 22.06.2017 року з моменту фактичного проживання згідно довідки Лозівської сільської ради Кегичівського району Харківської області від 17.08.2017 року, в обсязі 10215,28 м.куб. вартістю 82140 грн.69 коп. Отже, борг відповідача перед позивачем складає 82140 грн.69 коп. Рахунок на оплату, протокол засідання комісії від 29.08.2017 року, акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу направлено позивачем на адресу відповідача листом з рекомендованим повідомленням про вручення. Рахунок на суму 82140 грн.69 коп. відповідачем не оплачено, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду за захистом свого права. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити з підстав, викладених у позові. Крім того, зазначив, що між ПАТ «Харківгаз» та [PERSON] було укладено типовий Договір про надання населенню послуг з газопостачання від 15.01.2012 року №709128, щодо надання послуг з газопостачання за адресою: [ADDRESS] . За вказаною адресою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . Після смерті [PERSON] до ПАТ «Харківгаз» для переоформлення особового рахунку та зокрема для укладення договору розподілу природного газу за вказаною адресою ніхто не звертався. Для огляду газових мереж домоволодіння за вищевказаною адресою працівників Оператора ГРМ допустив син померлої - [PERSON] , який проживає в даному домоволодінні разом зі своєю родиною з 01.01.2016 року. [PERSON] не звертався до позивача щодо укладення договору розподілу природного газу, а отже [PERSON] є несанкціонованим споживачем природного газу. Акт про порушення складено відносно відповідача, як несанкціонованого споживача цілком обгрунтовано. Тобто, виявлене порушення представниками ПАТ «Харківгаз» цілком обгрунтоване та відповідає вимогам Кодексу ГРМ. Крім того, зазначив, що відповідач з посиланням на вимоги Кодексу ГРМ необгрунтував та не довів у чому полягає не відповідність виявленого порушення за адресою домоволодіння згідно Акту про порушення №201 від 23.06.2017, не надав будь-якого іншого розрахунку (контр-розрахунку) та помилково вважає, що комісією цілком необгрунтовано прийнято рішення, щодо здійснення розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за вказаний період . Відповідач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги не визнають. Просили відмовити в задоволенні позову про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу. У судовому засіданні надили відзив, з якого вбачається, що [PERSON] є неналежним відповідачем, оскільки право власності на житловий будинок настало 24.10.2017 року, у зв`язку з цим тільки з цього часу настали законні зобов`язання, а саме щодо підписання договору у тому числі. Крім того, у домоволодінні [PERSON] почав проживати лише на весні 2016 року. Також сторона відповідача не погоджується із актом-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості, оскільки не встановлено факт відбору газу, а встановлено лише факт підключення до газопроводу. Суд, заслухавши пояснення сторін, свідка, дослідивши письмові матеріали, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як установлено у судовому засіданні Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» ( скорочена назва АТ «Харківгаз») є правонаступником ПАТ «Харківгаз». 23.06.2017 року при проведенні огляду стану газопроводу за адресою: [ADDRESS] в якому проживає [PERSON] , виявлено аварійне пошкодження газопроводу, а саме: отвір у газопроводі вводі на глибині 45 см від поверхні землі, в який вкручено штуцер діаметром 15 см, на штуцер накручений шланг довжиною 90 см в який надходить газ у газовводу вводу, інший кінець шлангу заглушений. У даній ситуації була можливість несанкціонованого відбору газу поза межами вузла обліку. З письмових пояснень дружини відповідача [PERSON] до існуючої врізки, виявленої комісією, відношення не має, стан врізки давній. Пояснити врізку не може у зв`язку з тим, що деякий час проживав окремо від батьків. Щодо вказаного порушення було складено акт про порушення №201 від 23.06.2017 року і того ж дня домоволодіння відключено від системи газопостачання механічним шляхом.(а.с.8 Том І). Зазначене порушення було зафіксоване в Акті про порушення №201 від 23.06.2017 року (а.с.6-7 Том І). 01.08.2017 року проведено інвентаризацію домоволодіння за адресою: [ADDRESS] , в присутності [PERSON] та складено Акт інвентаризації домоволодіння від 01.08.2017 (а с.9-10 Том І). 26.07.2017 року на засіданні комісії ПАТ «Харківгаз» (правонаступником якого є «АТ «Оператор Газорозподільної системи «Харківгаз») з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушення вимог Кодексу газорозподільних систем комісією прийнято рішення про розгляд акта про порушення №201 від 23.06.2017 року на 29.08.2017 року для більш детального з`ясування обставин справи та матеріалів.(а.с.11 Том І). 29.08.2017 року на засіданні комісії ПАТ «Харківгаз» (правонаступником якого є «АТ «Оператор Газорозподільної системи «Харківгаз») з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушення вимог Кодексу газорозподільних систем комісією прийнято рішення про його повне задоволення та проведення донарахування об`ємів природного газу за цінами закупівлі природного газу ПАТ «Харківгаз» протягом періоду з 01.01.2016 року по 22.06.2017 року з моменту фактичного проживання за даною адресою згідно довідки Лозівської сільської ради, в обсязі 10215,28 м.куб. вартістю 82140, 69 коп. (а.с.12 Том І)., на підставі чого складений акт-розрахунок. (а.с.13-14 Том І), протокол та акт-розрахунок підписано представником [PERSON] . Отже, борг [PERSON] перед позивачем складає 82140 грн.69 коп. Надаючи правову оцінку встановленим фактам, суд зазначає наступне. Правовідносини між газорозподільними підприємствами та споживачами природного газу (населенням) урегульовано Цивільним кодексом України, Законом України «Про захист прав споживачів», Законом України «Про житлово-комунальні послуги», Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність», Законом України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу», Кодексом газорозподільних систем (надалі Кодекс ГРС), затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30 вересня 2015 року № 2494, а також договорами про приєднання споживача до газорозподільної системи. Відповідно до ч.1 статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Відповідно до пункту 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України договір є підставою виникнення зобов`язання. За змістом Типового договору поставки газу, постачальник зобов`язаний надавати газ, а споживач здійснювати його оплату та дотримуватися встановленого режиму його використання. Типовий договір розподілу природного газу є публічним, регламентує порядок та умови переміщення природного газу з метою фізичної доставки Оператором ГРМ обсягів природного газу, які належать споживачам (їх постачальникам), до об`єктів споживачів, а також правові засади санкціонованого відбору природного газу з газорозподільної системи. Відповідно до предмету Договору Оператор ГРМ зобов`язується надати Споживачу послуг з розподілу природного газу, а Споживач зобов`язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим Договором. Згідно п.п. 5 п. 7.4 розділу VII Типового договору розподілу природного газу, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30 вересня 2015 року № 2494, останній зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу. Відповідно до п. 1 глави 2 розділу 11 Кодексу ГРС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу. Згідно пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС (в редакції, що діяла станом на день виникнення спірних правовідносин) поняття «несанкціонований газопровід» визначене як самовільно під`єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу) (п. 4 гл. 1 розділу І Кодексу ГРС). Згідно вимог абзацу першого та другого п.1 гл.3 Розділу ХІ Кодексу газотранспортних систем, затвердженого постановою НКРЕП від 30.09.2015 року №2494, зі змінами та доповнення в ред. від 17.03.2017 року (діючої на час виявлення порушення та розгляду комісією акта про порушення), відповідно до яких у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм необлікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/ користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення. Зі змісту Акту №201 від 23.06.2017 року вбачається, що на території домоволодіння відповідача за адресою: [ADDRESS] по особовому рахунку № [NUMBER] виявлено аварійне пошкодження газопроводу, а саме: отвір у газопроводі вводі на глибині 45 см від поверхні землі в який вкручено штуцер Ду 15мм, на штуцер накручений шланг довжиною 90 см, в який надходить газ з газопроводу вводу, інший кінець шлангу заглушений. Була можливість несанкціонованого відбору газу поза межами вузла обліку. Відповідачем та його дружиною - [PERSON] акт порушення №201 було підписано та зазначено, що до існуючої врізки, виявленої комісією, відношення не має, стан врізки давній, деякий час проживав з батьками (а.с.6-7). У судовому засіданні відповідач не погоджується з вказаним фактом порушення, вказує, що в даному домоволодінні проживали його батьки, мати - [PERSON] , яка померла [INFO] та батько - [PERSON] , який помер [INFO] . На момент проведення газогону він проживав окремо. Крім того запевняє, що за період проживання в даному домоволодінні, заборгованості за спожитий газ не має, а навпаки є переплата в сумі 4680,00 грн. Стверджує, що до встановленого порушення ніякого відношення не має. Із довідки Лозівської сільської ради Кегичівського району Харківської області від 17.08.2017 року вбачається, що [PERSON] разом із своєю родиною проживає без реєстрації за адресою [ADDRESS] , з 01.01.2016 року і по теперешній час (17.08.2017 року). (а.с. 18 том І) Крім того, 12.06.2019 року Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім.Засл.проф.М.С.Бокаріуса була проведена комплексна судово-трасологічна експертиза та експертиза речовин хімічних виробництв та спеціальних хімічних речовин, полімерних матеріалів, пластмас і виробів з них. З висновків експертизи вбачається, що 1) механізм з`єднання гумової труби - «заглушки» зі втулкою та гайкою з трубою розподільного трубопроводу полягав у її вставці в отвір, утворений в трубі розподільного трубопроводу, з подальшим вварюванням. 2) встановити час приєднання труби - «заглушки» в трубу розподільного трубопроводу не надалося можливим з причин, викладених в дослідницькій частині висновку. 3) З другого кінця на трубі- «заглушці» на гумовому шлангу установлені: втулка, що завальцьована на шлангу, штуцер та накидна гайка. 4) Труба-«заглушка» виготовлена з гумового шлангу та металевих елементів. 5) Будь-яких слідів порушення корозії на металевих частинах труби-«заглушки» внаслідок відкривання, зняття заглушки, немає. 6) Питання «Чи можливо відбирання газу з місця несанкціонованого підключення не відкриваючи (знімаючи) заглушку?» не вирішувалось з причини , яку викладено в дослідницькій частині, а саме це питання не входить до компетенції експертів. (а.с.159-163). Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Згідно зі ст. 629 ЦК України договір є обов`язковий для виконання сторонами. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України) . До правових наслідків порушення зобов`язання відноситься відшкодування збитків та моральної шкоди ( п. 4 ст.611 ЦК України). Відповідно до пунктів 1, 2 ч.2 ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Оскільки [PERSON] в період з 01.01.2016 року фактично користувався домоволодіння та проживав зі своєю дружиною та дітьми в вищевказаному домоволодінні, є власником домоволодіння згідно свідоцтва про спадщину від 24.10.2017 року, та є споживачем послуг з газопостачання на підставі типового договору саме від нього закон вимагає забезпечувати належне утримання будинковолодіння та розташованих у ньому комунікацій. Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон на відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 13.01.2020 року вбачається, що [PERSON] є власником житлового будинку за адресою: [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право на спадщину, серія та номер: 844, виданий 24.10.2017, [PERSON] державним нотаріусом Зачепилівської державної нотаріальної контори Харківської області, виконуюча обов`язки державного нотаріуса Кегичівської державної нотаріальної контори Харківської області. (а.с.198-200). Спадкова справа №162/05 (а.с.232-241) Згідно з частиною 1 ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст. 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч.1 ст. 79 ЦПК України). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2 ст. 78 ЦПК України). Згідно зі статтею 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). В супереч вимог ст.12, 81 ЦПК України відповідач не надав суду належних та допустимих доказів відсутності своєї вини в порушенні вимог підпункту 5 пункту 7.4 Розділу VII Типового договору розподілу природного газу. У разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму не облікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток Х цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм не облікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення (п. 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРМ). Згідно п. 1 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 11 до цього Кодексу. Відповідно до п. 11 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС за результатами розгляду акту про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт - розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Позивачем було дотримано встановлений Кодексом ГРС порядок виявлення, фіксації порушення, розгляду Акту про порушення на засіданні комісії та донарахування збитків. За змістом статей 11, 15 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України. Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.ч. 1-3 ст. 12, ч. 1 ст. 13 ЦПК України). За змістом пункту 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС передбачено, що вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акту про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора газорозподільних систем, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Якщо об`єм та/або вартість необлікованого (донарахованого) природного газу буде оскаржуватися споживачем (несанкціонованим споживачем) у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою. Таким чином, зазначеними положеннями законодавства прямо передбачено, що споживач у разі незгоди з об`ємом та/або вартістю необлікованого (донарахованого) природного газу, має право оскаржити таку вимогу в судовому порядку і тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою. Вимога про оскарження рішення комісії про порушення та проведення перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу, оформленого протоколом з розгляду актів про порушення, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акту про порушення. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] з зустрічним позовом про оскарження рішення комісії від 29.08.2016 року, скасування Акту чи Акту-розрахунку не звертався. З урахуванням викладеного, суд вважає що позовні вимоги підлягають задоволенню. У відповідності до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1600 грн. 00 коп.

Outcome: approved