Jurisdiction: civil
Date: 2016-06-02 00:00:00

Позивач 08.02.2016 звернувся до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди, вказуючи на те, що під час проведення рибоохоронної роботи 13.08.2015 на території Кременчуцького водосховища поблизу м. Черкаси острів Чаїний, працівниками Черкасирибоохорони було затримано [PERSON], який ловив рибу забороненим знаряддям лову для любительського та спортивного рибальства - мисиновою риболовною сіткою «корейка» та виловив свіжу рибу окунь - 10 шт., судак - 1 шт., лящ - 2 шт., плітка - 2 шт. Своїми діями [PERSON] порушив вимоги п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19. Відповідно до розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству України внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об'єктів водного промислу, згідно з таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209, протиправними діями [PERSON] державі завдано шкоду на суму 1190 грн. Постановою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25.11.2015 [PERSON] звільнено від адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП у зв'язку з закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності. Таким чином позивач просить стягнути з [PERSON] відшкодування шкоди, завданої незаконним виловом риби, а саме збитки в сумі 1190грн. Представник позивача, управління охорони використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Черкаській області за довіреністю [PERSON] надав заяву від 10.05.2016 до канцелярії Придніпровського районного суду м. Черкаси про розгляд справи без їх участі. Позовні вимоги підтримав в повній мірі та просив задовольнити. В разі не явки відповідача в судове засідання просив ухвалити заочне рішення. Відповідач в судове засідання не зявився з невідомих суду причин, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. У відповідності до ст. 224 ЦПК України суд ухвалив провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів. Суд вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення. Під час проведення рибоохоронної роботи 13.08.2015 на території Кременчуцького водосховища поблизу м. Черкаси острів Чаїний, працівниками Черкасирибоохорони було затримано [PERSON], який ловив рибу забороненим знаряддям лову для любительського та спортивного рибальства - мисиновою риболовною сіткою «корейка» та виловив свіжу рибу окунь - 10 шт., судак - 1 шт., лящ - 2 шт., плітка - 2 шт. Своїми діями [PERSON] порушив вимоги п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19. Відповідно до розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству України внаслідок незаконного добування або знищення цінних видів риб та інших об'єктів водного промислу, згідно з таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209, протиправними діями [PERSON] державі завдано шкоду на суму 1190 грн. Постановою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 25.11.2015 [PERSON] звільнено від адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП у зв'язку з закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності. В добровільному порядку відповідач не здійснив відшкодування шкоди, завданої водним природним біоресурсам держави, а тому позивач звернувся до суду з зазначеним позовом. Тож спір між сторонами виник з відносин про відшкодування шкоди і регулюється нормами глави 82 Цивільного кодексу України (далі ЦК), положеннями Закону України від 13.12.2001р. №2894-ІІІ «Про тваринний світ», Закону України від 08.07.2011р. №3677-VI «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів». Дикі тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, інші об'єкти тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону і які перебувають у державній власності, а також об'єкти тваринного світу, що у встановленому законодавством порядку набуті у комунальну або приватну власність і визнані об'єктами загальнодержавного значення, належать до природних ресурсів загальнодержавного значення. Об'єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об'єктами права власності Українського народу і знаходяться під охороною держави (ст.ст.4, 5 ЗУ №2894-ІІІ). Статтею 27 ЗУ №2894-ІІІ передбачено, що у порядку загального використання об'єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об'єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Зазначені правила рибальства встановлюються Порядком здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою КМУ від 18.07.1998р. №1126 (далі Порядок), та Правилами любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999р. №19 (далі Правила). Встановленими нормативно-правовими актами забороняється лов водних живих ресурсів колючими знаряддями лову способом багріння (пп.14 п.11 Порядку, п.3.15 Правил). Таким чином, відповідач, здійснюючи вилов риби у заборонений законом спосіб, завдав шкоди державі. Згідно п.15 Порядку, п.6.2 Правил шкода, заподіяна внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011р. №1209. Додатком №1 до постанови КМУ від 21.11.2011р. №1209 передбачається, що розмір збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних обєктах України становлять: за одного екземпляра судакака незалежно від розміру та ваги, становить 510 грн., окуня- 17 грн., лящ-170 грн. плотва( плітка) -85грн. Тож, враховуючи, що відповідач здійснив вилов десяти екземплярів окуня, одного екземпляра судака, двох екземплярів ляща, та двох екземплярів плітки, то розмір завданих його діями збитків складає 1190 грн. Відповідно до а.4 ч.2 ст.10 ЗУ №2894-ІІІ громадяни зобовязані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Статтею 10 ЗУ №3677-VI передбачено, що посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають право, зокрема, подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до п.7 ч.3 ст.29, п.4 ч.1 ст.691 Бюджетного кодексу України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, є джерелом формування спеціальних фондів Державного бюджету України та місцевих бюджетів, отже стягувані кошти підлягають зарахуванню до спеціального фонду охорони навколишнього середовища. Разом з тим, суд зауважує, що порядок стягнення коштів і перерахування їх на відповідні рахунки не є предметом судового розгляду і не залежить від існування зобовязання боржника з відшкодування збитків, а отже збитки підлягають стягненню на користь держави. В судовому засідання обєктивно встановлено, що відповідачем взяті на себе зобовязання не виконуються. А тому, до стягнення з відповідача в дохід держави суму коштів в розмірі 1190 гривень в якості відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, судовий збір в розмірі 1378 гривень. На підставі вищевикладеного та

Outcome: approved