Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-23 00:00:00

Позивач 04.03.2019 року звернувся до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що після смерті його баби [PERSON] , яка померла [INFO] , залишилось спадкове майно, а саме: житловий будинок в [ADDRESS] та право на земельну частку (пай) згідно сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] від 07.04.1997року. Стверджує, що баба за життя склала заповіт, яким усе своє майно заповіла йому (позивачу). Він бажає прийняти спадщину після смерті баби, однак, у встановлений законом строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що на час відкриття спадщини він перебував за кордоном ( в Росії) на заробітках. Таким чином, вказані обставини унеможливлювали йому належним чином оформити свої спадкові права та, як вважає, є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . В підготовче засідання позивач не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути у його відсутності та зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача Чернівської сільської\~ради Мостиського\~району Львівської\~області у підготовче засідання не з`явився, а подав заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі та зазначає, що не заперечує проти позову. Третя особа\~-\~приватний нотаріус\~Мостиського районного\~нотаріального округу\~Львівської області\~Яксманицький Роман\~Степанович в підготовче засідання не з`явився, проте подав до суду заяву в якій просить суд справу розглянути у його відсутності. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.\~ Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України у справі можливо ухвалити рішення про задоволення позову при проведенні підготовчого засідання. Судом встановлено, що [INFO] відкрилась спадщина внаслідок смерті [PERSON] (баби позивача). До складу даної спадщини входить право власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] та право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП «Галичина» в с.Черневе Мостиського району Львівської областиі, розміром 2,08 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості). Як вбачається із матеріалів справи, за життя спадкодавець [PERSON] склала заповіт від 12.02.2009року, яким усе своє майно заповіла внукові [PERSON] (позивачу у справі). Згідно довідки, виданої виконавчим комітетом Чернівської сільської ради Мостиського району Львівської області №3475 від 05.12.2018року спадкодавець [PERSON] на час смерті постійно була зареєстрована та проживала тільки одна за адресою: [ADDRESS] . Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №56106604 від 10.05.2019року вбачається, що спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] в нотаріальній конторі не заводилася, що свідчить про те, що із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останньої до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався. Тобто, спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті [PERSON] , немає. Разом із цим, позивач [PERSON] , внук померлої, як спадкоємець за заповітом бажає прийняти спадщину після смерті баби та отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, однак на час відкриття спадщини він не проживав постійно зі спадкодавцем та після відкриття спадщини у шестимісячний строк не звернувся вчасно в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини. А відтак, позивач не може в позасудовому порядку в повній мірі оформити свої спадкові права та одержати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на вищевказане спадкове майно, у зв`язку із чим звернувся до суду із зазначеним позовом. Вказані обставини\~сторонами не\~оспорюються та\~підтверджуються наявними\~у справі\~письмовими доказами:\~копією свідоцтва\~про смерть\~спадкодавця [PERSON] ;\~довідкою виданою виконавчим комітетом Чернівської сільської ради Мостиського району Львівської області №3475 від 05.12.2018року; копією реєстраційного посвідчення Самбірського БТІ від 15.04.2002року; копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 29.08.1995року; копією Сертифікату на право на земельну частку (пай) серії [NUMBER] від 07.04.1997року; копією заповіту [PERSON] від 12.02.2009року; листом приватного нотаріуса Мостиського районного нотаріального округу Львівської області Яксманицького Р.С. Вих.№316/01-16 від 28.02.2019року; копією свідоцтва про народження [PERSON] ; копією свідоцтва про народження [PERSON] ; копією свідоцтва про народження [PERSON] ; копією свідоцтва про народження позивача [PERSON] ; інформаційними довідками зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину; заповіти/спадкові договори) щодо спадкодавця [PERSON] та іншими матеріалами справи. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду, переглядаючи 6 червня 2018 року судові рішення справі №\~592/9058/17-ц (касаційне провадження № 61-200 св 18), вказав на те, що правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси (ст. 15 ЦК України). Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорено права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Правила ч. 3 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо:\~1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини,\~пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця\~на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів і заперечень учасників справи та її фактичних обставин. Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку. Як слідує із викладених у позовній заяві пояснень позивача та визнається учасниками справи, позивач у встановлений законом строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті баби, через те, що у вказаний період тривалий час перебував за кордоном (в Росії). Зазначені обставини, як вважає суд, зумовили істотні труднощі для позивача [PERSON] щодо вчинення ним дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті [PERSON] . Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивача і визначення йому додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Враховуючи думку позивача та виходячи з вимог ст.141 ЦПК України, суд вважає, що понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору залишити за ним.

Outcome: approved