Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-17 00:00:00

Позивач 11.11.2019 року звернулася до суду з позовом до Комунального некомерційного підприємства «Київський міський протитуберкульозний диспансер №1» (далі КМПТД №1) про визнання протиправним наказу про застосування дисциплінарного стягнення, стягнення премії, відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування позовних вимог посилалася на те, що вона з 04.01.2010 працює на посаді медичної сестри в Київському міському протитуберкульозному диспансері №1. У серпні 2019 року всі співробітники медичного закладу отримали премії з нагоди дня незалежності України, але їй дану премію не виплачено. 30.08.2019 вона звернулася з заявою до виконуючого обов`язки головного лікаря КМПТД №1 Клименко І.В. , на що їй було роз`яснено, що до неї було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани, у зв`язку з чим протягом року вона буде позбавлена можливості отримувати будь-які заохочення. З наказом про оголошення догани її не ознайомили, надали лише витяг з наказу № 60 від 25.06.2019. У період з 01.04.2015 по 23.01.2018 вона за сумісництвом обіймала посаду сестри медичної з дієтичного харчування КМПТД №1. Жодного договору про матеріальну відповідальність в цей період не підписувала. Таким чином, 25.06.2019 керівництвом КМПТД №1 винесено їй догану через рік і п`ять місяців після того, як вона звільнилася за власним бажанням з посади сестри медичної з дієтичного харчування за сумісництвом за нібито вчинення нею проступку, коли вона пере бувала на вказаній посаді. Вважає, що такими діями керівництва порушено норми діючого трудового законодавства, яким встановлено строки притягнення до дисциплінарної відповідальності. Крім того, було порушено процедуру притягнення її до дисциплінарної відповідальності. Так, з наказом про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани її ніхто не ознайомлював, на її неодноразові звернення керівництво КМПТД №1 до теперішнього часу не надало відповіді, за що саме її притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, нею не надавалося жодних пояснень. У зв`язку з наведеним позивач просить позов задовольнити, визнати протиправним та скасувати наказ КМПТД №1 від 25.06.2019 за № 60 про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани 5 про застосування дисциплінарного стягнення, стягнення премії, відшкодування моральної шкоди; видати судовий наказ про стягнення з відповідача на її користь суму невиплаченої премії з 01.08.2019 та моральну шкоду у розмірі 5 000 грн. Ухвалою судді від 21.11.2019 відкрито спрощене позовне провадження. 17.12.2019 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому djyfпросила у задоволенні позову відмовити. Зазначила, що позивач у період 01.04.2015 по 23.01.2018 обіймала посаду сестри медичної з дієтичного харчування КМПТД №1. В період з 14.03.2019 по 31.05.2019 Північним офісом Держаудит служби було проведено ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності відповідача за період з 01.01.2013 по 01.02.2019. За результатами проведеної ревізії, зокрема, правильності списання продуктів харчування по меню-вимогах, проведеного за період з 01.01.2013 по 01.02.2019, шляхом співставлення кількості продуктів, закладених для приготування страв, з натуральними нормами харчування на одного хворого вдень, встановлено завищення натуральних норм, передбачених Постановою № 1752, зокрема, по таких продуктах харчування, як хліб пшеничний, горох. Зазначене порушення призвело до зайвого списання продуктів харчування на загальну суму 56763,25 грн. Внаслідок допущеного порушення Диспансеру завдано матеріальної шкоди на вказану суму. Вказане порушення у період з 01.04.2015 по 01.02.2018 було допущене медичною сестрою з дієтичного харчування [PERSON] , яка була відповідальною особою за організацію та контроль лікувального харчування пацієнтів, визначення складу страв відповідно до добових раціонів, енергетичної цінності продуктів та потреби пацієнтів в харчових речовинах, складання меню-розкладки. З цього приводу 16.05.2019 Північний офіс Держаудитслужби просив позивача надати пояснення, проте остання відмовилась. Адміністрація відповідача також запропонувала позивачу надати письмові пояснення з приводу виявлених порушень, проте позивач відмовилася їх надати, про що було складено відповідний акт про відмову від надання письмових пояснень від 16.05.2019. Наказом Відповідача від 25.06.2019 за № 60 було затверджено план заходів, спрямованих на усунення порушень та недоліків, виявлених за результатами ревізії, проведеної Північним офісом Держаудитслужби. Пунктом 8 вказаного наказу за порушення правильності списання продуктів харчування у 2015-2018 p.p., що потягнуло за собою зайве списання продуктів харчування, позивачу винесено догану. Вважає, що визначені ст.ст. 147, 148, 149 КЗпП України вид, строк та порядок застосування до позивача дисциплінарного стягнення було дотримано, а обставини викладені у позові, не спростовують факт порушення позивачем трудової дисципліни та завдання відповідачу матеріальної шкоди. Щодо невиплати позивачу премії зазначила, що у зв`язку з тим, що позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності, то останній премія, згідно з п. 4.1.26 Колективного договору, не нараховувалася. Крім того, забезпечення премією працівників відповідача в межах економії фонду заробітної плати це право відповідача, а не обов`язок. У стягненні моральної шкоди також просила відмовити через безпідставність заявлених вимог. 23.12.2019 позивач надала суду відповідь на відзив, у якій зазначила про те, що нею не оспорюється акт, складений за результатами проведеної ревізії, предметом спору є незаконно винесена догана. До її посадових обов`язків не входило затвердження видатків та розходів на закупку продуктів харчування, ведення фінансових документів. Тож твердження відповідача про те, що збитки були нанесені з її вини є безпідставними. До 02.09.2019 їй не було відомо про факт застосування до неї дисциплінарного стягнення ті їй не пропонувалося надати пояснення з приводу виявлених під час перевірки порушень. Крім того, керівництво КМПТД №1 винесло їй догану з порушення строків, встановлених КЗпП України. Так, наказ про догану був підписаний 25.06.2019, а з посади сестри медичної з дієтичного харчування вона звільнилася 23.01.2018, тобто дисциплінарне стягнення було засновано до неї лише через рік і п`ять місяців, коли вона вже не працювала на посаді сестри медичної з дієтичного харчування. В обґрунтування моральної шкоди зазначила про те, що моральна шкода, яка була завдана їй відповідачем полягала, зокрема, у душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою, було принижено її честь та гідність. Дії відповідача негативно вплинули на її психічний стан, викликали в неї стійке відчуття несправедливості, оскільки за весь час роботи вона не отримувала жодних скарг на свою роботу, а Відповідач застосував до мене дисциплінарне стягнення без будь-яких підстав. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю з викладених у позові та у відповіді на відзив підстав. Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнала, просила у задоволенні позову відмовити з підстав, викладених у відзиві на позов. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що працює у відповідача на посаді секретаря. Пам`ятає, що проводився аудит і за його наслідками позивачу було оголошено догану. Вона була у складі комісій щодо відмови позивача надавати пояснення та отримувати копію наказу, подробиць цього не пам`ятає. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] зазначила, що теж працює у відповідача. Була у складі комісії, коли позивачу намагались вручити наказ про оголошення догани, від чого вона категорично відмовилась. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що працює головним бухгалтером в КМПТД №1. В її присутності [PERSON] відмовилась надавати пояснення щодо фактів, виявлених Держаудитслужбою Суд, вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, встановив наступні обставини на відповідні їм правовідносини. Згідно із ч. 1,7 ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. З 01.03.2018 позивач займала посаду виконуючої обов`язки старшої медичної сестри приймального відділення КМПТД №1. На момент розгляду справи вона працює в КМПТД №1 на посаді сестри медичної диспансерного відділення з 10.07.2019. До цього, Наказом Київського міського протитуберкульозного диспансеру № 1 від 01.04.2015 № 4-к [PERSON] призначено на посаду сестри медичної з дієтичного харчування диспансерного відділення за сумісництвом з 01.04.2015 з оплатою праці за фактично відпрацьований час, але не більше 0,5 ставки. Головним лікарем КМПДТ № 1 Камінською В. 12.01.2015 затверджено посадову інструкцію сестри медичної з дієтичного харчування, якою визначено наступні обов`язки: медсестра визначає склад, енергетичну цінність окремих страв та добових раціонів, потребу хворих в основних харчових продуктах; складає меню-розкладку та оформляє технологічні картки страв; здійснює контроль за приготуванням їжі; відбирає контрольні проби готових блюд; організовує харчування тяжкохворих; контролює склад та якість продуктів харчування у «передачах» хворим; проводить навчання середнього та молодшого медичного персоналу з питань організації лікувального харчування; бере участь у проведенні протиепідемічних заходів у разі виникнення осередку інфекції; веде медичну документацію; дотримується принципів медичної деонтології. Наказом Київського міського протитуберкульозного диспансеру № 1 від 02.01.2018 № 01-к [PERSON] звільнено з посади сестри медичної з дієтичного харчування (за сумісництвом). Наказом Київського міського протитуберкульозного диспансеру № 1 від 25.06.2019 № 60(витяг) Про заходи щодо усунення порушень та недоліків у КМПТД № 1, виявлених за результатами ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності, проведеної Північним офісом Держаудитслужби за період з 01.01.2013 по 01.02.2019, з порушення правильності списання продуктів харчування у 2015-2018 роках, що потягнуло за собою зайве списання продуктів харчування під час виконання обов`язків дієтсестри, старшій медичній сестрі приймального відділення [PERSON] винесено догану. Згідно з актом ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Київського міського протитуберкульозного диспансеру № 1 за період з 01.01.2013 по 01.02.2019 від 07.06.2019 № 05-30/395 під час перевірки Північним офісом Держаудитслужби встановлено завищення норм списання продуктів харчування по меню-вимогах, зокрема по таких продуктах харчування, як хліб пшеничний, горох, що призвело до зайвого списання продуктів харчування на загальну суму56763,25 грн., в тому числі:за 2013 рік на суму10,23 грн., а саме: горох на суму 10,23 грн., за 2014 рік на суму29,40 грн., а саме: горох на суму 29,40 грн.,за 2015 рік на суму99,23 грн., а саме: горох на суму 99,23 грн., за 2016 рік на суму64,09 грн., а саме: горох на суму 64,09 грн.,за 2017 рік на суму24530,11 грн., а саме: хліб пшеничний на суму 24530,11 грн.,за 2018 рікна суму31987,43 грн., а саме: хліб пшеничний на суму 31737,57 грн., горох на суму 249,86 грн.,за (січень) 2019 року на суму42,76 грн., а саме: горох на суму 42,76 грн., чим порушено додаток 1 п. 1 Постанови КМУ № 1752 від 27.12.2001, якою затверджено Норми харчування у протитуберкульозних закладах для осіб, хворих на туберкульоз, та малолітніх і неповнолітніх осіб, інфікованих мікобактеріями туберкульозу». Внаслідок допущеного порушення КМПТД № 1 завдано матеріальної шкоди (збитків) на загальну суму56763,25грн. Порушення допущене медичною сестрою з дієтичного харчування [PERSON] (з 01.04.2015 по 01.02.2018), яку призначено відповідальною особою за організацію та контроль лікувального харчування пацієнтів, визначення складу страв відповідно до добових раціонів, енергетичної цінності продуктів та потреби пацієнтів в харчових речовинах, складання меню-розкладки. Згідно з актом медичною сестрою з дієтичного харчування [PERSON] не надано пояснень щодо виявлених під час перевірки порушень. Наказом Київського міського протитуберкульозного диспансеру № 83/1 від 13.12.2019 з [PERSON] , сестри медичної диспансерного відділення, достроково знято догану, оголошену наказом від 25.06.2019 № 60. Відповідно до ст. 139 Кодексу законів про працю України (далі за текстом КЗпП України) працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитись до майна власника, з яким укладено трудовий договір. Порядок організації лікувального харчування хворих у закладах охорони здоров`я державної та комунальної власності встановлений Інструкцією з організації лікувального харчування у закладах охорони здоров`я, затвердженою наказом Міністерства охорони здоров`я від 29.10.2013 року № 931 (далі - Інструкція). Згідно з п.2.1 розділу II вказаної Інструкції виписку продуктів харчування здійснює сестра медична з дієтичного харчування під керівництвом лікаря-дієтолога. Якщо штатна чисельність закладу охорони здоров`я не передбачає наявність посади лікаря-дієтолога, сестра медична з дієтичного харчування здійснює виписку харчування під контролем лікаря-спеціаліста, призначеного головним лікарем закладу охорони здоров`я відповідальним за лікувальне харчування. Згідно з п. 2.2 Інструкції при госпіталізації хворого до закладу охорони здоров`я лікувальне харчування призначає черговий лікар. Призначена дієта вноситься до медичної карти стаціонарного хворого й одночасно до зведеного замовлення на всіх хворих, що направляються до харчоблоку в установлений час. Відповідальною особою за дотримання технології приготування страв лікувального призначення, їхньої калорійності, виходу готових дієтичних страв є завідувач виробництва (шеф-кухар, кухар) (п.2.3). Відповідно до п. 2.5 Інструкції на підставі даних, отриманих від сестер медичних палатних, сестра медична старша складає загальне замовлення на продукти харчування для хворих відділення та передає його для виконання. Кількість хворих у відділенні звіряється нею з даними приймального відділення. Замовлення на харчування від відділення підписується сестрою медичною старшою, завідувачем відділення і передається сестрі медичній з дієтичного харчування. Виписка продуктів до кухні здійснюється на основі меню-розкладки, яке щодня складається сестрою медичною з дієтичного харчування під керівництвом лікаря-дієтолога (або іншого лікаря-спеціаліста, призначеного відповідальним за лікувальне харчування) за участі завідувача виробництва (шеф-кухаря) і бухгалтера (п.2.7 Інструкції). Меню-розкладка складається з урахуванням встановлених норм харчування для закладу охорони здоров`я, щодня затверджується головним лікарем закладу і підписується лікарем-дієтологом, бухгалтером, завідувачем виробництва (шеф-кухарем, кухарем) (п.2.8). Згідно з п.2.9 Інструкції закладання продуктів у ємності для приготування їжі відбувається у присутності сестри медичної з дієтичного харчування. Попередньо продукти зважують незалежно від того, чи були вони отримані за вагою зі складу (комори). Щомісяця закладання харчових продуктів контролюється адміністрацією закладу охорони здоров`я. Відповідно до п. 2.10 Інструкції вага порцій готових страв має відповідати нормам виходу готової продукції. Не рідше одного разу на місяць адміністрацією разом із сестрою медичною з дієтичного харчування перевіряється вага та кількість готових страв у відділеннях закладу охорони здоров`я. Вказані порушення встановлено актом ревізії від 07.06.2019, проведеної у КМПТД №1 Північним офісом Держаудитслужби, який позивачем не оскаржувався та на теперішній час не скасовано. Разом з тим, статтею 147 КЗпП України встановлено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено ст. 148-149 КЗпП України. Так, згідно із ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладено пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. Статтею 149 КЗпП України встановлено, що до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен врахувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі і повідомляється працівникові під розписку. З матеріалів справи, зокрема з акту перевірки, вбачається, що проступок, за вчинення якого позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, було вчинено останньою у період з 01.04.2015 по 01.02.2018, а перевірку, в ході якої виявлено допущені порушення щодо правильності списання продуктів харчування по меню-вимогах, завершено 31.05.2019, акт складено 07.06.2019. Разом з тим, догану позивачу оголошено лише 25.06.2019 (наказ № 60 від 25.06.2019), тобто після спливу одного року чотирьох місяців з часу вчинення проступку, що є порушенням вимог ст. 148 КЗпП України. Крім того, суд критично оцінює надані представником відповідача акт про відмову [PERSON] від надання письмових пояснень щодо виявлених під час проведення ревізії порушень, які слугували підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, складений головним бухгалтером [PERSON] , старшим інспектором з кадрів [PERSON] та секретарем-друкаркою [PERSON] , а також акт про відмову [PERSON] від ознайомлення з наказом про винесення догани, складений секретарем-друкаркою [PERSON] , інженером з охорони праці [PERSON] та головою СПО [PERSON], оскільки на вказаних актах відсутня дата їх складання, реєстраційний номер, дата затвердження даних актів в.о. головного лікаря Клименко І.В . У зв`язку з наведеним, на думку суду, відповідачем не спростовано тверджень позивача про те, що їй не надавалася можливість надати жодних пояснень з приводу результатів проведеної ревізії та допущених порушень, не повідомлялося під розписку про винесення наказу та притягнення її до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани, що, у свою чергу, свідчить про порушення порядку застосування дисциплінарного стягнення, передбаченого ст. 149 КЗпП України. Інших доказів на спростування тверджень позивача про порушення порядку притягнення її до дисциплінарної відповідальності відповідачем не надано. Показання свідків в цій частині суд вважає не відповідають критерію достовірності доказів (ст.79 ЦПК України), оскільки вони не містять вичерпних даних щодо часу складання актів про відмову від надання пояснень і ознайомлення з наказом, у зв`язку з чим викликають сумніви в тому, що показання свідків дають змогу встановити дійсні обставини справи, що входять до предмету доказування у ній. Щодо виплати премій суд звертає увагу на те, що відповідно до ч. 3 ст. 151 КЗпП України протягом строку дії дисциплінарного стягнення заходи заохочення до працівника не застосовуються. Розділом 3 колективного договору, укладеного між адміністрацією та трудовим колективом КМПТД № 1 на 2018-2020 роки визначено, що преміювання працівників закладу здійснюється щомісячно (при наявності економії фонду заробітної плати) за якісне, своєчасне і в повному обсязі виконання трудових обов`язків (виробничих завдань і функцій) за підсумками роботи за відповідний місяць, а також може здійснюватись за підсумками роботи поквартально або за рік, до державних та професійних свят, ювілейних дат. Преміювання здійснюється при виконанні показників та умов преміювання за відпрацьований період. Премія нараховується, виходячи з розміру посадового окладу (тарифної ставки) працівника та постійно діючих доплат і надбавок. Премія виплачується одночасно з виплатою заробітної плати або авансу. Головний бухгалтер або його заступник щомісяця, щоквартально, за рік розраховує загальну суму коштів, що спрямовуються на преміювання та подає на розгляд головному лікарю. Головний бухгалтер або його заступник вносить пропозиції щодо розподілу премії між структурними підрозділами пропорційно фонду заробітної плати з урахуванням вакантних посад даного структурного підрозділу та фактично відпрацьованого часу працівниками. Підставою для нарахування та виплати премії є наказ головного лікаря Київського міського протитуберкульозного диспансеру № 1. Розділом 4 вказаного колективного договору передбачено підстави, за яких премія не надається. Так, премія працівникам не виплачується за трудові (виробничі) порушення: неналежне виконання завдань; недбале ставлення до своєї праці; необґрунтоване затягування термінів виконання виробничих завдань; порушення посадових інструкцій та положень правил внутрішнього трудового розпорядку, що призвело до зриву роботи та порушень загального режиму роботи колективу; відсутність належного контролю за збереження матеріальних цінносте; за порушення фінансової діяльності: несвоєчасна подача встановленої звітності та іншої документації, а також неякісне її складання; приписки та перекручення у звітності; за дисциплінарні порушення: систематичні порушення виробничої та трудової дисципліни, які призводять до серйозних негативних наслідків у роботі; систематичні прогули, необґрунтовані запізнення та несвоєчасний відхід з роботи; притягнення за хуліганство та пияцтво, до карної або дисциплінарної відповідальності, чи застосування інших заходів громадського впливу; розкрадання майна установи. Премія не надається за вказані порушення за наказом головного лікаря на підставі службових записок керівників структурних підрозділів, узгоджених з профспілковими комітетами. Згідно з п. 3.6 Посадової інструкції головного лікаря КМПТД №1, затвердженої наказом Директора Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради Турчак Д. 07.08.2017, головний лікар має право вживати заходів заохочення та накладати на працівників Диспансеру дисциплінарне стягнення відповідно до вимог трудового законодавства України. Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. За ст.ст.81,89 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Дійсно, наказом головного лікаря КМПТД №1 від 23.08.2019 за № 48-к з нагоди Дня Незалежності України вирішено преміювати працівників. Позивачу [PERSON] , премія за вказаним наказом не нараховувалася у зв`язку з тим, що на цей час вона мала дисциплінарне стягнення у вигляді догани. Позивач просить стягнути з відповідача на її користь невиплачені премії, починаючи з 01.08.2019, проте в матеріалах справи відсутні будь-які докази про випадки та суми нарахованих та виплачених працівникам диспансеру премій, позовні вимоги носять неконкретний характер та ґрунтуються на припущеннях. Суд вважає, що забезпечення премією працівників КМПТД №1 в межах економії фонду заробітної плати є правом відповідача, а не його обов`язком. Визнання необґрунтованим притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності не може бути підставою для стягнення премії, яка за відповідний період нарахована не була. Таким чином, виходячи з того, що виплата премії працівникам є правом, а не обов`язком керівництва диспансеру, та залежить від ряду факторів, які враховуються при нарахуванні премії, як то економія фонду заробітної плати, кількості вакантних посад конкретного структурного підрозділу та фактично відпрацьованого часу працівниками, а позивачем не доведено, які саме премії їй не було виплачено відповідачем та за який період, суд приходить до висновку що вказані вимоги задоволенню не підлягають як необґрунтовані. Щодо вимог про стягнення моральної шкоди суд зазначає наступне. Згідно зі ст. 237-1 КЗпП України відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Частиною 1 статті 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, а згідно частини 2 цієї статті моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Абзацом 2 пункту 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (з наступними змінами та доповненнями), визначено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Встановлюючи розмір моральної шкоди, який підлягає відшкодуванню, суд враховує те, що позивачу внаслідок застосування необґрунтованого дисциплінарного стягнення завдано порушення її трудових прав і завдану моральну шкоду суд оцінює у розмірі 1 000 грн. Вирішуючи питання про судові витрати суд, відповідно до ст. 141 ЦПК України, стягує з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору у розмір 1536,80 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial