Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-17 00:00:00

ПАТ «Харківгаз», правонаступником якого є Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» (скорочена назва АТ «Харківгаз»), звернулося до суду з позовом до [PERSON] , в якому просить стягнути з нього вартість необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу в сумі 72513 грн. 55 коп. та судові витрати по справі. В обґрунтування позову зазначив, що відповідач є споживачем природного газу, відносини між ним і газорозподільним підприємством, яким є позивач, регулюються типовим договором розподілу природного газу, що затверджений\~постановою НКРЕКП від 30.09.2015 року № 2498. Заява про приєднання до умов договору розподілу природного газу була підписана між позивачем та [PERSON] щодо отримання послуг за адресою: [ADDRESS] . 27.07.2016 року при проведенні огляду стану газопроводу на території домоволодіння відповідача за адресою: [ADDRESS] , виявлено несанкціонований газопровід, проведений шляхом прихованих заходів, а саме при розкопуванні грунту виявлено врізаний в підземний газопровід-ввід несанкціонований газопровід на кінці якого встановлено шаровий кран. При відкритті шарового крану газ надходить з газопроводу та не обліковується лічильником природного газу. Зі слів абонента несанкціонований газопровід використовувався для потреб домоволодіння та опалення приміщення автомийки. Щодо вказаного порушення було складено акт про порушення №Г.Б.33/з від 27.07.2016 року, домоволодіння відключено від розподільчого газопроводу за територією домоволодіння механічним шляхом. 28.07.2016 року на засіданні комісії з розгляду актів про порушення у присутності споживача [PERSON] комісією прийнято рішення про його повне задоволення та проведення донарахування об`ємів природного газу за цінами закупівлі природного газу ПАТ «Харківгаз» з урахуванням проміжку часу, за який необхідно визначити об`єм необлікованого природного газу, пропускної спроможності площі отвору несанкціонованого газопроводу за формулою, з моменту останньої перевірки, оскільки неможливо класифікувати граничні об`єми споживання природного газу через те, що газовий відвід без наявного підключення газового обладнання: за період з 15.06.2016 року по 30.06.2016 року в обсязі 10748,29 м.куб. вартістю 72513 грн. 55 коп.; за період з 01.07.2016 року по 11.07.2016 року в обсязі 7882,08 м.коб. вартістю 54220 грн. 83 коп., на підставі чого складено акт-розрахунок. Отже, борг відповідача перед позивачем складає 72513 грн.55 коп., оскільки донарахування необлікованого об`єму природного газу в розмірі 7882,08 м.куб. на суму 54220 грн. 83 коп. припало на період після 1-го числа місяця, в якому було прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, цей об`єм включено в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами та він є об`ємом постачання природного газу споживачу його постачальником. Рахунок на оплату, протокол засідання комісії від 29.08.2017 року, акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу направлено позивачем на адресу відповідача листом з рекомендованим повідомленням про вручення та отримано відповідачем 09.08.2016 року. Рахунок на суму 72513 грн. 55 коп. відповідачем не оплачено, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду за захистом свого права. Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити з підстав, викладених у позові. Крім того, зазначив, що відповідач з посиланням на вимоги Кодексу ГРМ необгрунтував та не довів у чому полягає не відповідність виявленого порушення за адресою домоволодіння згідно Акту про порушення від 21.07.2016 року №Г.Б.33/з та складений акт розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та вартості природного газу. Не надав будь-якого іншого розрахунку (контр-розрахунку) та помилково вважає, що об`єм та вартість розраховувалися в залежності газових приладів. Відсутність підключеного газового обладнання було встановлено під час проведення перевірки, про що зазначено в акті та враховуючи зазначене, розрахунок здійснено не за номінальною потужністю газового обладнання, а за пропускною спроможністю несанкціонованого газопроводу відповідно до вимог Кодексу ГРМ. Відповідач та його представник у судовому засіданні позовні вимоги визнали частково, не погоджуючись з розрахунком, просили стягнути на користь позивача фактичну кількість необлікованого природного газу суму в розмірі 20600,44 грн. Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши письмові матеріали, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як установлено у судовому засіданні Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» ( скорочена назва АТ «Харківгаз») є правонаступником ПАТ «Харківгаз». [PERSON] є споживачем послуг газопостачання за адресою: [ADDRESS] , за якою відкрито особовий рахунок № [NUMBER] . 27.07.2016 року при проведенні огляду стану газопроводу за адресою: [ADDRESS] , власником якого є відповідач, виявлено несанкціонований газопровід, проведений шляхом прихованих заходів, а саме при розкопуванні грунту виявлено врізаний у підземний газопровід-ввід несанкціонований газопровід, на кінці якого встановлено шаровий кран. При відкритті шарового крану газ надходить з газопроводу та не обліковується лічильником природного газу. Зі слів відповідача несанкціонований газопровід використовується для потреб домоволодіння та опалення приміщення автомийки. Щодо вказаного порушення було складено акт про порушення Г.Б.-33/з від 27.07.2016 року і того ж дня домоволодіння відключено від системи газопостачання механічним шляхом.(а.с.6-8). Зазначене порушення було зафіксоване в Акті про порушення № Г.Б.-33/з від 21.07.2016 року (а.с.6). 28.07.2016 року на засіданні комісії ПАТ «Харківгаз» (правонаступником якого є «АТ «Оператор Газорозподільної системи «Харківгаз») з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушення вимог Кодексу газорозподільних систем комісією прийнято рішення про його повне задоволення та проведення донарахування об`ємів природного газу за цінами закупівлі природного газу ПАТ «Харківгаз». за період з 15.06.2016 року по 30.06.2016 року в обсязі 10748,29 м.куб. вартістю 72513,55 грн., з 01.07.2016 року по 11.07.2016 року в обсязі 7882,08 м.куб. вартістю 54220,83 грн., на підставі чого складений акт-розрахунок. (а.с.9-10) На підставі\~протоколу засідання\~комісії представниками\~позивача 28.07.2016\~року складено\~Акт-розрахунок\~необлікованого (донарахованого)\~об`єму\~та обсягу\~природного газу\~та його\~вартості за\~період з\~15.06.2016\~року по\~30.06.2016\~року в\~обсязі 10748,29\~м2\~вартістю 72513,55\~грн.,\~з 01.07.2016\~року по\~11.07.2016\~року в\~обсязі 7882,08\~м3\~вартістю 54220,83\~грн (а.с.11-12).\~Відповідач 05.08.2016\~року отримав\~рахунок на\~оплату,\~що підтверджується\~поштовим повідомленням.\~ (а.с.17). 28.07.2016 року на засіданні комісії АТ «Харківгаз» з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушення вимог Кодексу газорозподільних систем, на якому був присутній [PERSON] , прийнято рішення про повне задоволення Акту № Г.Б.-33/з від 21.07.2016 року та проведення донарахування об`ємів природного газу за цінами закупівлі природного газу ПАТ «Харківгаз» за період з 15.06.2015 року по 30.06.2016 року в обсязі 10748,29 м.куб. вартістю 72513,55 грн., та з 01.07.2016 року по 11.07.2016 року в обсязі 7882,08 м.куб. вартістю 54220,83 грн., від підпису якого абонент [PERSON] відмовився. (а.с.9-10). Отже, борг [PERSON] перед позивачем складає 72513 грн.55 коп., а оскільки донарахування необлікованого об`єму природного газу в розмірі 7882,08 м.куб. на суму 54220 грн. 83 коп. припало на період після 1-го числа місяця, в якому було прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, цей об`єм включено в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами та він є об`ємом постачання природного газу споживачу його постачальником. У судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що при обстеженні підземного газопроводу була виявлена несанкційна врізка, складено акт, та зроблено розрахунок. Врізка була діюча, хоча не підключена згідно кодексу. Врізка була прихована, а саме закопана в землю. Отвір врізки замірювали по діаметру штуцера, крана. У судовому засіданні свідок [PERSON] пояснив, що в зв`язку з виявленням витоку газу, була проведена перевірка і було виявлено самовільну врізку у [PERSON] [PERSON] сам показав де знаходиться самовільна врізка, був встановлений кран. Склали акт, виміряли діаметр відводу газу, який було зафіксовано на фото. Відбір газу можливо було проводити через кран. Надаючи правову оцінку встановленим фактам, суд зазначає наступне. Правовідносини між газорозподільними підприємствами та споживачами природного газу (населенням) урегульовано\~Цивільним кодексом України,\~Законом України «Про захист прав споживачів»,\~Законом України «Про житлово-комунальні послуги»,\~Законом України «Про метрологію та метрологічну діяльність»,\~Законом України «Про забезпечення комерційного обліку природного газу», Кодексом газорозподільних систем (надалі Кодекс ГРС), затвердженим\~постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30 вересня 2015 року № 2494, а також договорами про приєднання споживача до газорозподільної системи. Відповідно до ч.1\~статті 714 ЦК України\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами. Відповідно до пункту 1 ч. 2\~ст. 11 ЦК України\~договір є підставою виникнення зобов`язання. За змістом Типового договору поставки газу, постачальник зобов`язаний надавати газ, а споживач здійснювати його оплату та дотримуватися встановленого режиму його використання. Типовий договір розподілу природного газу є публічним, регламентує порядок та умови переміщення природного газу з метою фізичної доставки Оператором ГРМ обсягів природного газу, які належать споживачам (їх постачальникам), до об`єктів споживачів, а також правові засади санкціонованого відбору природного газу з газорозподільної системи. Відповідно до предмету Договору Оператор ГРМ зобов`язується надати Споживачу послуг з розподілу природного газу, а Споживач зобов`язується прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим Договором. Згідно п.п. 5 п. 7.4 розділу VII Типового договору розподілу природного газу, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30 вересня 2015 року № 2494, останній зобов`язаний не допускати несанкціонованого відбору природного газу. Відповідно до п. 1 глави 2 розділу 11 Кодексу ГРС до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать: 1) наявність несанкціонованого газопроводу. Згідно пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС (в редакції, що діяла станом на день виникнення спірних правовідносин) поняття «несанкціонований газопровід» визначене як самовільно під`єднаний газопровід (газовий відвід, штуцер, патрубок), у тому числі без наявного підключеного газового обладнання, фізично з`єднаний, зокрема вварений, врізаний, з газорозподільною системою або газовою мережею внутрішнього газопостачання, витрата (споживання) природного газу через який не обліковується комерційним вузлом обліку (лічильником газу) (п. 4 гл. 1 розділу І Кодексу ГРС). Зі змісту Акту №Г.Б-33/з від 21.07.2016 року вбачається, що на території домоволодіння відповідача за адресою: [ADDRESS] , по особовому рахунку № [NUMBER] виявлено несанкціонований газопровід Ду 15мм. з шаровим краном, проведений шляхом прихованих заходів, а саме: врізки в підземний газопровід перед лічильником газу для самовільного, не облікованого відбору природного газу. Відповідачем вказаний акт було підписано та зазначено, що у нього претензій до працівників газового господарства не має, з актом згоден, помилку свою визнає, кається. (а.с. 6-7). У судовому засіданні відповідач підтвердив факт врізки у газопровід, а отже це свідчить про наявність несанкціонованого газопроводу і без наявного підключеного газового обладнання. Статтею 526 ЦК України\~передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Згідно зі\~ст. 629 ЦК України\~договір є обов`язковий для виконання сторонами. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України) . До правових наслідків порушення зобов`язання відноситься відшкодування збитків та моральної шкоди ( п. 4\~ст.611 ЦК України). Відповідно до пунктів 1, 2 ч.2\~ст. 22 ЦК України\~збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до\~ст. 614 ЦК України\~особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Оскільки [PERSON] є власником домоволодіння та споживачем послуг з газопостачання на підставі типового договору саме від нього закон вимагає забезпечувати належне утримання будинковолодіння та розташованих у ньому комунікацій. Згідно з частиною 1\~ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України\~(надалі\~ЦПК України) доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1\~ст. 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч.1\~ст. 79 ЦПК України). Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч.2\~ст. 78 ЦПК України). Згідно зі\~статтею 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Статтею 89 ЦПК України\~встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). В супереч вимог ст.12,\~81 ЦПК України\~відповідач не надав суду належних та допустимих доказів відсутності своєї вини в порушенні вимог підпункту 5 пункту 7.4 Розділу VII Типового договору розподілу природного газу. У разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму не облікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток Х цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Якщо несанкціонований газопровід проведений шляхом прихованих заходів або фізичною особою, яка є несанкціонованим споживачем, початок періоду, за який визначається об`єм не облікованого природного газу, визначається з дня набуття споживачем (фізичною особою) права власності/користування на житлові (підсобні) приміщення, але не більше двох років, що передували дню виявлення порушення (п. 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу ГРМ). Згідно п. 1 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 11 до цього\~Кодексу. Відповідно до п. 11 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС за результатами розгляду акту про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт - розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Позивачем було дотримано встановлений Кодексом ГРС порядок виявлення, фіксації порушення, розгляду Акту про порушення на засіданні комісії та донарахування збитків. За змістом статей\~11,\~15 ЦК України\~цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено\~статтею 16 ЦК України. Згідно\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.ч. 1-3 ст.\~12, ч. 1 ст.\~13 ЦПК України). За змістом пункту 12 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС передбачено, що вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акту про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку оператора газорозподільних систем, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Якщо об`єм та/або вартість необлікованого (донарахованого) природного газу буде оскаржуватися споживачем (несанкціонованим споживачем) у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою. Таким чином, зазначеними положеннями законодавства прямо передбачено, що споживач у разі незгоди з об`ємом та/або вартістю необлікованого (донарахованого) природного газу, має право оскаржити таку вимогу в судовому порядку і тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об`єм природного газу не вважається простроченою. Вимога про оскарження рішення комісії про порушення та проведення перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу, оформленого протоколом з розгляду актів про порушення, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акту про порушення. З матеріалів справи вбачається, що [PERSON] з зустрічним позовом про оскарження рішення комісії від 28.07.2016 року, скасування Акту чи Акту-розрахунку не звертався. З урахуванням викладеного, суд вважає що позовні вимоги підлягають задоволенню. У відповідності до\~ст.141 ЦПК України\~з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1762 грн. 00 коп.

Outcome: approved