Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-14 00:00:00

ПАТ КБ «ПриватБанк» звернулося в суд з позовом до [PERSON], Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції, ТОВ «Кредекс-Фінанс», ПАТ «Укрсиббанк» про звільнення майна з-під арешту. Свій позов обґрунтовує тим, що відповідно до укладеного договору № CSIPGA00000185 від 27 серпня 2007 року [PERSON] 27 серпня 2007 року отримав кредит у розмірі 50000 доларів США зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 11,04 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення 27 серпня 2017 року. В забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором ПАТ КБ «ПриватБанк» і [PERSON]А 27 серпня 2007 року уклали договір іпотеки № CSIPGA00000185. Згідно з договором іпотеки [PERSON] надала в іпотеку нерухоме майно, а саме: квартиру яка розташована за адресою: [ADDRESS]. В результаті неналежного виконання умов кредитного договору, 24 травня 2011 року Придніпровський районний суд м. Черкаси ухвалив рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS], шляхом продажу вказаного предмета іпотеки ПАТ КБ «ПриватБанк». Звернути стягнення на предмет іпотеки ПАТ КБ «Приватбанк» не вдалося, та як існують обтяження Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції. 8 листопада 2010 року постановою Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження №АА962807 було накладено арешт на квартиру загальною площею 52.20 кв.м, житловою площею 29.20 кв.м, яка розташована за адресою: [ADDRESS], який 8 листопада 2010 року зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно під №10457094. 29 липня 2014 року постановою Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції було накладено арешт на все майно, що належить [PERSON], в.т.ч. на квартиру загальною площею 52.20 кв.м, житловою площею 29.20 кв.м, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. ПАТ КБ «Приватбанк» не погоджується з вказаною постановою та вважає її протиправною. Просить суд скасувати арешт Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції від 8 листопада 2010 року, який 8 листопада 2010 року зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно під №10457094; скасувати арешт Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції від 29 липня 2014 року в частині звільнення з-під арешту та заборони відчуження квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS]; звільнити з-під арешту та заборони відчуження квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS], що належить [PERSON] на праві власності. Заочним рішенням Придніпровського районного суду м. Черкаси від 22 квітня 2016 року позов задоволено. Скасований арешт Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції від 8 листопада 2010 року, який 8 листопада 2010 року зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно під №10457094; скасований арешт Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції від 29 липня 2014 року в частині звільнення з-під арешту та заборони відчуження квартири загальною площею 52.20 кв.м, житловою площею 29.20 кв.м, яка розташована за адресою: [ADDRESS]: звільнено з-під арешту та заборони відчуження квартиру загальною площею 52.20 кв.м, житловою площею 29.20 кв.м, яка розташована за адресою: [ADDRESS], що належить [PERSON] на праві власності. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20 вересня 2016 року заочне рішення Придніпровського районного суду м. Черкаси від22 квітня 2016 року скасоване, а справа призначена до розгляду в загальному порядку. Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 20 жовтня 2016 року, занесеною до журналу судового засідання, до участі справі, як співвідповідача було залучено ТОВ «Кредекс-Фінанс». Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 4 листопада 2016 року, занесеною до журналу судового засідання, до участі справі, як співвідповідача було залучено ПАТ «УкрСиббанк». В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити повністю. Представник [PERSON] в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, посилаючись на те, що позивачем пропущено трирічний строк звернення до суду та невірно обраний спосіб захисту. Представник Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції в судове засідання не зявився, причини неявки суду не відомі, хоча про день, час та місце судового засідання був завчасно повідомлений. Представник ТОВ «Кредекс-Фінанс» в судове засідання не зявився, надіслав до суду заяву, в якій справу просив розглянути в його відсутності. Представник ПАТ «Укрсиббанк» в судове засідання не зявився з невідомих суду причин, хоча про час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Відповідно до укладеного договору № CSIPGA00000185 від 27 серпня 2007 року [PERSON] 27 серпня 2007 року отримав кредит у розмірі 50000 доларів США зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 11,04 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення 27 серпня 2017 року. В забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором ПАТ КБ «ПриватБанк» і [PERSON]А 27 серпня 2007 року уклали договір іпотеки № CSIPGA00000185. Згідно з договором іпотеки [PERSON] надала в іпотеку нерухоме майно, а саме: квартиру яка розташована за адресою: [ADDRESS]. 24 травня 2011 року Придніпровським районним судом м. Черкаси ухвалене рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме на квартиру, яка розташована за адресою: [ADDRESS], шляхом продажу вказаного предмета іпотеки ПАТ КБ «ПриватБанк», з укладанням від імені [PERSON] договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою-покупцем, з отриманням витягу з Дерджавного реєстру прав власності, а також наданням Приватбанку всіх повноважень, необхідних для здійснення продажу . 8 листопада 2010 року постановою Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження №АА962807 було накладено арешт на квартиру загальною площею 52.20 кв.м, житловою площею 29.20 кв.м, яка розташована за адресою: [ADDRESS], який 8 листопада 2010 року зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно під №10457094. 29 липня 2014 року постановою Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції було накладено арешт на все майно, що належить [PERSON], в.т.ч. на квартиру загальною площею 52.20 кв.м, житловою площею 29.20 кв.м, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. Відповідно до п.2 ч.1 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державній реєстрації прав підлягають речові права, похідні від права власності: іпотека. Відповідно до ч.1 ст. 5 цього Закону, у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на обєкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: підприємства як єдині майнові комплекси, житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку», іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом Згідно ч. 7 ст. 3 Закону України «Про іпотеку» пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про іпотеку» обтяження нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації відповідно до закону. Відповідно до ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Таким чином, ПАТ «КБ «Приватбанк» є обтяжувачем з пріоритетом, вищим за інші обтяження майна боржника, встановлені на користь інших обтяжувачів, а тому має переважне право на звернення стягнення на предмет обтяження. Відповідно до п. 9 постанови Пленуму ВССУ №5 від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», за змістом частини четвертої статті 54 Закону про виконавче провадження у разі накладення державним виконавцем арешту на майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, заставодержатель цього майна має право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна. Відповідно до ч.2 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Згідно\~ст. 572 ЦК України\~в силу застави\~\~кредитор (заставодержатель)\~\~має право у разі\~\~невиконання боржником (заставодавцем) зобов'язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення\~\~за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами\~\~цього боржника, якщо інше не встановлено\~\~законом. Аналогічним чином вирішується\~\~питання про задоволення вимог іпотекодержатель за рахунок майна, переданого в іпотеку. Таким чином, за наявності договору іпотеки, укладеного з метою забезпечення виконання кредитних зобов'язань, іпотекодержатель, в даному випадку ПАТ «КБ «ПриватБанк», має право, у разі не\~\~виконання боржником своїх зобов'язань, звернути стягнення на передане в іпотеку майно. Державним виконавцем арешт на майно, до складу якого входить спірна квартира, накладено 8 листопада 2010 року та 29 липня 2014 року, тобто після передачі спірного майна\~\~ в іпотеку, що порушує право іпотекодержателя на звернення стягнення на передане в іпотеку майно. За таких обставин суд вважає за необхідне зняти арешт, накладений постановою Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 8 листопада 2010 року на квартиру [ADDRESS], який 8 листопада 2010 року зареєстрований в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно під №10457094 та зняти арешт, накладений постановою Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 29 липня 2014 року на квартиру [ADDRESS]. Суд не вбачає підстав для задоволення вимоги позивача про звільнення з-під арешту та заборони відчуження квартири яка розташована за адресою: [ADDRESS], що належить [PERSON] на праві власності, оскільки звільнення з під-арешту квартири здійснюється на підставі постанови державного виконавця, відповідно до вимог ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження». Заперечуючи проти вимог позивача, представник відповідача вказує на те, що позивачем пропущено строк позовної давності, оскільки арешт на квартиру був накладений державним виконавцем 8 листопада 2010 року, а позивач звернувся в суд з позовом про скасування цього арешту лише 4 березня 2016. Разом з тим, суд вважає, що позивачем не пропущено строк позовної давності, з огляду на наступне. Пунктом 12 постанови Пленуму ВССУ №5 від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» передбачено, що на позовні вимоги про визнання права власності на арештоване майно та/або зняття арешту з майна поширюється передбачений статтею 257 Цивільного кодексу України (далі ЦК) трирічний строк позовної давності. Перебіг цього строку починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про арешт (опис) належного їй майна. На підставі наведеного, Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Закону України «Про іпотеку», ст. 572 ЦК України,

Outcome: partial