Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-01 00:00:00

Підстава позову (позиція позивача): [PERSON] , 21 травня 2021 року звернувся до суду із позовною заявою до Зарічненської селищної ради Рівненської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. У позовній заяві вказав, що [INFO] померла його мати [PERSON] , після смерті якої відкрилася спадщина до складу якої входили земельні ділянки згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯБ № 094847 від 14 вересня 2004 року. Згідно заповіту, посвідченого секретарем Неньковицької сільської Ради народних депутатів Зарічненського району Рівненської області 04 грудня 1996 року, [PERSON] заповіла позивачу усе своє майно. Покликаючись на норму ч. 1 ст. 1269 та ст. 1270 ЦК України позивач зазначає, що своєчасно не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту на його користь, що можуть підтвердити свідки, викликані за його клопотанням у судове засідання. Таким чином [PERSON] вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки об`єктивно не мав можливості звернутися в нотаріальну контору у визначений законом строк, тому просить задовольнити подану позовну заяву та визначити йому додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини. Позиція учасників справи у судовому засіданні: Представник позивача адвокат Полюхович С. М. в судовому засіданні просив позовні вимоги задовольнити, покликаючись на існування непереборних, об`єктивних обставин, які перешкоджали позивачеві звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, як от необізнаність про існування заповіту на користь позивача. Під час допиту свідків підтвердив ці обставини. Представник відповідача Зарічненської селищної ради Рівненської області в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду подав клопотання про розгляд справи без його участі від 09 липня 2021 року (а. с. 26). Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії та рішення у справі. Ухвалою судді Зарічненського районного суду Рівненської області від 25 травня 2021 відкрито провадження у справі, витребувано за клопотанням позивача інформацію у державного нотаріуса щодо спадкової справи після смерті матері позивача, а також призначено справу до підготовчого судового засідання. Ухвалою суду від 17 червня 2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання з розгляду справи по суті на 02 серпня 2021 року, викликано у судове засідання свідків, заявлених позивачем. Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Суд, заслухавши пояснення представника позивача, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов слід задовольнити, з наступних підстав. Фактичні обставини справи, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені певні обставини. Відповідно до копії свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] , виданого 11 червня 2010 року, Станичанської сільською радою Нововодолазького району Харківської області, [PERSON] померла [INFO] , у віці 71 рік, актовий запис № 26 (а. с. 8). Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 13 квітня 2021 року (повторно) (а. с. 7), [PERSON] , народився [INFO] і його матір`ю є [PERSON] . Згідно довідки Зарічненської селищної ради Рівненської області № 528 від 21 квітня 2021 року (а. с. 9) виданої для [PERSON] , 1959 р. н., померла [PERSON] , [INFO] , проживала за адресою: [ADDRESS] з 01 січня1973 року по 10 червня 2010 року (дату смерті). На день її смерті у цьому будинку ніхто зареєстрованим не був та фактично не проживав. Відповідно до копії державного акту на право власності на земельну ділянку, серії ЯБ №094847 від 14 вересня 2004 року (а. с. 11) слідує, що такий засвідчує право власності [PERSON] на дві земельні ділянки для ведення особистого селянського господарства на території Неньковицької сільської ради Зарічненського району Рівненської області. Як вбачається з заповіту від 04 грудня 1996 року, посвідченого секретарем Неньковицької сільської ради народних депутатів Зарічненського району Рівненської області (а. с. 10), [PERSON] , заповіла житловий будинок, сарай, льох та усе своє майно, належне їй на праві власності на день смерті своєму синові [PERSON] . За інформацією у довідці державного нотаріуса Зарічненської районної державної нотаріальної контори Рівненської області № 1-16/609 від 31 липня 2021 року (а. с. 28) після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась, свідоцтво про право на спадщину за законом чи заповітом не видавалось, що також підтверджено інформаційними довідками зі спадкового реєстру № 65825989, 65825995 (а. с. 29,30). Свідки [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] сусіди спадкодавці [PERSON] у судовому засіданні показали, що особисто знають позивача та його матір [PERSON] , яка проживала у старому будинку по [ADDRESS] та померла [INFO] . Після її смерті у будинку ніхто не проживав близько двох років. Під час прибирання у будинку, орієнтовно через два роки після її смерті весною літом 2012 року, свідки, разом з позивачем виявили у шафі, в коробці з під взуття документи, серед яких був заповіт та державний акт на землю. Ці документи вони віддали [PERSON] . Свідки заперечили щодо можливої обізнаності позивача про заповіт на його користь, оскільки ніколи раніше позивач та його мати про заповіт їм не говорили та їм про це відомо не було. Норми права, які застосовує суд при вирішенні спірних правовідносин. Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу). Згідно ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. У п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 Про судову практику у справах про спадкування роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч. 3 п. 24 вищезгаданої Постанови Пленуму Верховного Суду України, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Мотивована оцінка доказів, наданих заявником та висновки суду за результатами заяви. Так, позивач, покликається на те, що не зміг своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, через необізнаність про існування заповіту на його користь. Оцінюючи причини пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини суд приходить до висновку про їх поважність, оскільки позивачу не було відомо про існування заповіту після смерті його матері, що підтверджено у судовому засіданні показами свідків. Вказана підстава для надання додаткового строку на прийняття спадщини є поважною, що підтверджується судовою практикою, викладеною у Постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року в справі №565/1145/17, де зазначено, що - Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а отже позовна заява [PERSON] підлягає задоволенню.

Outcome: approved