Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-15 00:00:00

ПАТ «Укрсоцбанк» звернулося в суд з позовом до [PERSON], [PERSON], третя особа Придніпровський відділ державної виконавчої служби м. Черкаси Головного територіального управління юстиції у Черкаській області про звільнення майна з-під арешту. Свій позов обґрунтовує тим, що відповідно до кредитного договору № 895/06-034-272 від 28 квітня 2007 року [PERSON]В отримала кошти в сумі 76000 дол. США. 28 квітня 2007 року між АКБ «Укрсоцбанк» та [PERSON] укладено іпотечний договір № ІД 895-434-272, відповідно до якого, на забезпечення виконання осоновного зобовязання іпотекодавець передав в іпотеку належне йому нерухоме майно, а саме: квартиру 38, загальною площею 99,8 кв.м., яка знаходиться за адресою м.Черкаси вул. Різдвяна, 50. В результаті неналежного виконання умов договору 21 червня 2018 року право власності на вищевказану квартиру було зареєстроване за ПАТ «Укрсоцбанк». Реалізувати майно ПАТ «Укрсоцбанк» не може, оскільки 23 жовтня 2010 постановою Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження АА№962580 було накладено арешт на все нерухоме майно боржника. Просить суд звільнити з-під арешту нерухоме майно, яке належить ПАТ «Укрсоцбанк», а саме: квартиру №38, загальною площею 99,8 кв.м., шо знаходиться за адресою: м. Черкаси. вул. Різдвяна,50, що накладений Придніпровським ВДВС Черкаського МУЮ в рамках виконавчого провадження № 962580. Ухвалою суду від 30 серпня 2018 року відкрито провадження по справі та призначено до розгляду у відкритому судовому засідання за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. В судове засідання представник позивача за дорученням [PERSON] не зявилася. До початку судового засідання надала суду заяву про розгляд справи без її участі та просили позов задовольнити в повному обсязі. Відповідачі [PERSON]В та [PERSON] в судове засідання не зявилися, причину неявки не повідомили, про дату судового засідання були належним чином повідомленні. Представник відповідачів адвокат [PERSON] в судове засідання не зявився, до початку судового засідання надав клопотання про неможливість приймати участь у справі, в звязку з розірванням договору про надання правничої допомоги. Представник Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції в судове засідання не зявився, причини неявки суду не відомі, хоча про день, час та місце судового засідання був завчасно повідомлений. Вивчивши та дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до повного задоволення з наступних підстав. Відповідно до укладеного договору № 895/06-034-272 від 28 квітня 2007 року [PERSON]В отримав кредит у розмірі 76 000 доларів США зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 11,0 % на рік. В забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором АКБ «Укрсоцбанк» і [PERSON]О уклали договір іпотеки № ІД895/06-034-272 від 28 квітня 2007 року. Згідно з договором іпотеки [PERSON]О надав в іпотеку нерухоме майно, а саме: квартиру загальною площею 99,8 кв.м, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. В результаті неналежного виконання умов кредитного договору банком розпочата процедура звернення стягнення на предмет іпотеки. Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна 21 червня 2018 року ПАТ «Укрсоцбанк» зареєстроване право власності на квартиру [ADDRESS]. Згідно з відомостями з єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна, на підставі постанови Придніпровського відділу ДВС Черкаського міського управління юстиції АА №962580 від 23 березня 2010 року накладено арешт на квартиру [ADDRESS], власником якої є [PERSON] Відповідно до ст. 55 Конституції України та ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). Способи захисту визначені ст. 16 ЦК України. Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч. ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Відповідно до статті 41 Конституції України та пункту 2 частини першої статті 3, статті 321 ЦК України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених Конституцією та законом. Статтею 7 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що державний виконавець зобовязаний використовувати надані йому права у точній відповідності із законом і не допускати у своїй діяльності порушення прав та законних інтересів громадян і юридичних осіб. Відповідно до ст.3 Закону України «Про іпотеку» у разі порушення боржником основного зобовязання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Вимоги ПАТ «Укрсоцбанк» мають вищий пріоритет, так як іпотечний договір укладено 28 квітня 2007 року, а арешт був накладений 23 березня 2010 року. Відповідно до положень частини першої та другої статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом: винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах; винесення постанови про арешт коштів, що перебувають у касі боржника або надходять до неї; винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту. Як зазначено у статті 59 ЗУ «Про виконавче провадження», - особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. А тому враховуючи вищевикладене, надані письмові докази та їх належна оцінка, вказують на наявність підстав для повного задоволення даного позову. На підставі викладеного та,

Outcome: approved