Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-19 00:00:00

Підстава позову (позиція позивача): 25.11.2020 року позивач звернулась до суду із позовом, в якому просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.В обґрунтування заяви покликається на те, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, зокрема, на майно, яке розташоване за адресою [ADDRESS] та земельна ділянка площею 1,75 га, розташовану на території Олесинської сільської ради Козівського району Тернопільської області. Відповідно до заповіту, посвідченого секретарем Геленківської сільської ради Козівського району Тернопільської області 17.10.2018р. за №12, все своє майно її мати заповіла [PERSON] . У липні 2019 року позивач звернулася до державного нотаріуса Четвертої Львівської державної нотаріальної контори з метою оформлення права на спадщину, проте постановою від 17.07.2019р. їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, оскільки вона подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори після спливу шестимісячного строку. Зазначає, що вказаний строк нею був пропущений з поважних причин, а саме причиною пропуску строку є те, що вона звернулась до Козівської нотаріальної контори з документами для прийняття спадщини, однак останні невірно роз`яснили, куди саме вона повинна подавати таку заяву. Відтак, вважає, що строк для прийняття спадщини нею пропущений з поважних причин та просить суд визначити їй достатній додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Позивач в судове засідання не з`явилася, однак через канцелярію суду подала клопотання, згідно з якого просить позов задовольнити, а розгляд даної справи проводити без її участі. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак подав «відзив на позов», згідно з яким позовні вимоги визнає та просить дану справу розглядати у їх відсутності, щодо задоволення таких не заперечує. Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору в судове засідання не з`явився, однак скерував поштовим зв`язком заяву, згідно з якою просить дану справу розглядати у його відсутності, щодо вирішення позову покладається на думку суду. Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії та рішення у справі. Ухвалою судді Козівського районного суду Тернопільської області від 09.12.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання. Ухвалою судді Козівського районного суду Тернопільської області від 24.02.2021 року замінено первісного відповідача Геленківську сільську раду Козівського району Тернопільської області у справі належним відповідачем Козівською селищною радою Тернопільської області. Ухвалою Козівського районного суду Тернопільської області від 25.02.2021 року закрито підготовче провадження та призначено до судового розгляду по суті. Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явилися, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч.6 ст.263 ЦПК України, якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу. Згідно з ч.ч.1, 2 ст.206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. Згідно з ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для цього законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши подані учасниками справи документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов до наступних висновків. Фактичні обставини справи, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені певні обставини. Відповідно до копії свідоцтва про смерть, серії [NUMBER] , виданого 19.12.2018 року Геленківською сільською радою Козівського району Тернопільської області, [PERSON] померла [INFO] , актовий запис №4 /а.с.7/. Згідно із заповітом від 17.10.2018 року, посвідченого секретарем Геленківської сільської ради Козівського району Тернопільської області Гром`як О.Л., [PERSON] на випадок своєї смерті зробила наступне розпорядження: все належне їй майно, яке належить і буде належати на день її смерті, де б воно не було і з чого б не складалось, заповідає [PERSON] /а.с.8/. Як вбачається із копії свідоцтва про народження, серії [NUMBER] , виданого 20.07.1993 року [PERSON] народилася [INFO] , батько « [PERSON] », мати «[PERSON] » /а.с.6/. Згідно з витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі №56891912 від 17.07.2019 року, інформація про відкриття спадкової справи після смерті [PERSON] в Спадковому реєстрі відсутня /а.с.9/. Відповідно до постанови державного нотаріуса Четвертої Львівської державної нотаріальної контори Мельник Г.Я. від 17.07.2019р. на заяву [PERSON] , останній відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з пропуском шестимісячного терміну для подачі заяви про прийняття спадщини /а.с.24/. Норми права, які застосовує суд при вирішенні спірних правовідносин. Відповідно до статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Згідно змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч. 2 ст. 1220 ЦК України). Частина 3 ст.1272 ЦК України визначає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Слід зазначити, що відповідно до Листа Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 11.06.2018 року по справі № 479/713/17. Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 надано роз`яснення про те, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ч.3 п. 24 вищезгаданої Постанови Пленуму Верховного Суду України, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Мотивована оцінка доказів, наданих заявником та висновки суду за результатами заяви. Як на підставу пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини позивач покликається на те, що вона звернулась до Козівської нотаріальної контори з документами для прийняття спадщини, однак останній невірно роз`яснили, куди саме вона повинна подавати таку заяву, а також звертає увагу на заповіт [PERSON] від 17.10.2017 року. Судом встановлено, що [PERSON] 17.07.2019р. звернулась до Четвертої Львівської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. У зв`язку з цим, Четвертою Львівською державною нотаріальною конторою позивачу відмовлено у видачі даного свідоцтва, оскільки вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини. У суду не виникає сумніву у достовірності досліджених документів, поданих позивачем, оскільки вони відповідають обставинам справи і не заперечуються відповідачем, про що зазначено у його заяві. Відтак, суд дійшов до висновку, що в судовому засіданні доведено, що позивач з поважних причин пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті спадкодавця, а відтак подану заяву слід задовольнити, надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини у три місяці, який буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті матері, яка померла [INFO] . При прийнятті рішення суд враховує волевиявлення матері позивача, яка розпорядилася належним їй майном і склала заповіт на доньку (позивача) у справі. При цьому, суд вважає, що у зв`язку з тим, що вимог про розподіл судових витрат позивачем заявлено не було, дане питання судом не вирішується.

Outcome: approved