Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-06 00:00:00

ПАТ «Волиньобленерго» звернулося до суду з позовом до відповідача [PERSON] про стягнення збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією. Свій позов мотивує тим, що 28 січня 2016 року працівниками Горохівської філії ПАТ «Волиньобленерго» в будинку відповідача, що знаходиться в селі Угів по вулиці Зеленій, 21 Горохівського району Волинської області було виявлено факт безоблікового використання електроенергії, зокрема, накид на ввідний провід від опори до ізоляторів кронштейна до приладу обліку. Спожита електроенергія не обліковується. Порушення можливо було виявити при контрольному огляді засобу обліку. Відповідачем було порушено п.42 Правил користування електричною енергією для населення. У звязку з цим, працівниками Горохівської філії ПАТ «Волиньобленерго» було складено акт №029208 від 28 січня 2016 року про порушення Правил користування електроенергією для населення. 17 лютого 2016 року комісією з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією Горохівської філії ПАТ «Волиньобленерго» відповідачу було нараховано до сплати 4449 гривень 60 копійок вартості не облікованої електроенергії. Частину вказаної суми, зокрема, 1300 гривень відповідач сплатила в добровільному порядку. Відповідачу надсилалася претензія щодо сплати нею заподіяних збитків, однак, в добровільному порядку остання вартість не облікованої електричної енергії не відшкодувала. У звязку з цим позивач просить стягнути з відповідача на користь ПАТ «Волиньобленерго» 3149,60 гривень, а також сплачений при зверненні до суду судовий збір. В судове засідання представник позивача [PERSON] не зявилася, однак подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі і просить позов задовольнити, не заперечує щодо заочного розгляду справи. Відповідач [PERSON] до суду не зявилася, хоча повідомлялася про час та місце розгляду справи, причини своєї неявки суду не повідомила, заяви про розгляд справи у її відсутність чи про відкладення розгляду справи не подавала, будь-яких письмових пояснень чи заперечень стосовно позову також не надала. Поштове відправлення з повісткою повернуто до суду. Зазначене свідчить про те, що [PERSON] уникає отримання судової повістки. Згідно ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію (Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод) та практику Суду (Європейського суду з прав людини) як джерело права. Вищевказані Джерела права гарантують особі право на свободу та особисту недоторканність а також право на справедливий і публічний розгляд його справи. Разом з тим, в рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Пономарьов проти України» (Заява № 3236/03) вказано: ... сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, рішення у справі «[PERSON] проти України» (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п.27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року). За погодженням представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст.224 ЦПК України. Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. У зв'язку з чим, на підставі ст.197 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу. Дослідивши представлені письмові докази, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав. Відповідно до ст.3 Закону України «Про електроенергетику» (далі Закон) відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, розподілом, постачанням і використанням енергії, а також з централізованим диспетчерським (оперативно-технологічним) управлінням, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Згідно положень ст.26 Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства, яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Відповідно до ст.27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Правила користування електричною енергією для населення, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 червня 1999 року також регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, обов'язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності (п.1 ПКЕЕ). Судом встановлено, що 28 січня 2016 року працівниками Горохівської філії ПАТ «Волиньобленерго» проводилася перевірка електроустановки побутового споживача [PERSON], що знаходиться в селі Угів Горохівського району Волинської області по вулиці Зеленій, 21, в ході якої було виявлено факт безоблікового використання електроенергії, зокрема, накид на ввідний провід від опори до ізоляторів кронштейна до приладу обліку, спожита електроенергія не обліковується, порушення можливо виявити при контрольному огляді. Споживачем, тобто відповідачем, було порушено п.42 Правил користування електричною енергією для населення. У звязку з цим працівниками Горохівської філії ПАТ «Волиньобленерго» складено акт №029208. Як вбачається із договору на користування електричною енергією для побутових потреб від 31 грудня 2003 року та особового рахунку №522840025 споживачем електричної енергії за адресою: село Угів Горохівського району Волинської області вулиці Зелена, 21 є відповідач по справі [PERSON] Пунктом 35 ПКЕЕН встановлено, що енергопостачальник має право відключити споживача у разі: самовільного підключення до електричної мережі. Згідно п.37 ПКЕЕ енергопостачальник має право знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Згідно з п.48 ПКЕЕН, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією. Відповідно до п.53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до пункту 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України №562 від 04 травня 2006 року вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури та в разі виявлення зазначених у ній порушень. Відповідно до п.п.б п.3.3 Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника розрахунок вартості необлікованої електроенергії здійснюється із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Отже, розрахунок вартості необлікованої електроенергії, у даному випадку, слід здійснювати із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявленню порушення. Із змісту Протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ ПАТ «Волиньобленерго» від 18 лютого 2016 року вбачається, що визначення обсягу і вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, проводилось відповідно до п.п.5, п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електроенергії та здійснено розрахунок вартості необлікованої електроенергії за термін 365 діб, із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі до дня виявлення порушення ПКЕЕ, з 22 вересня 2015 року по 27 січня 2016 року, що відповідає п.п.б п.3.3 положень Методики. За користування необлікованою електроенергією [PERSON] нараховано до сплати 4449 гривень 60 копійок. Згідно із ч.3 ст.13 Конституції України, держава забезпечує захист прав усіх субєктів права власності і господарювання, їх рівність перед законом. Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17 липня 1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Згідно із ст.55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Статтею 4 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Захист цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту субєктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. Відповідно до ст.16 ЦК України, одним із способів захисту порушеного цивільного права є відшкодування збитків та інші способи відшкодування шкоди. За загальними правилами майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч.1 ст.1166 ЦК України). Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). Частиною 1 ст.22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у звязку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (ч.2 ст.22 ЦК України). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. (ч.3 ст.22 ЦК України). Відповідно до п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року за №6 (з наступними змінами та доповненнями) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина, або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок, та є вина зазначеної особи. Таким чином, закон у вказаних правовідносинах ставить можливість покладання відповідальності за заподіяну шкоду в залежність від наявності вини заподіювача. Приймаючи до уваги викладене, а також той факт, що відповідачем в результаті безоблікового використання електричної енергії було заподіяно позивачу матеріальних збитків на загальну суму 4449,60 гривень, враховуючи часткове погашення заборгованості споживачем в сумі 1300 гривень, слід стягнути з [PERSON] заборгованість по [PERSON] про порушення ПКЕЕн в сумі 3149 гривень 60 копійок. Крім того, відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, тому вимоги позивача про відшкодування відповідачем судових витрат підлягають до задоволення.

Outcome: approved