Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-15 00:00:00

Національне агентство з питань запобігання корупції звернулось до суду із заявою про розкриття інформації, яка містить банківську таємницю, а саме: інформації щодо [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) стосовно наявності та стану рахунків, операцій за рахунками в АТ КБ «ПриватБанк», за період з 01.01.2020 по 31.12.2020, а саме: відомості про рух коштів по рахунках за період з 01.01.2020 по 31.12.2020 та залишок коштів на кожному з рахунків станом на 31.12.2020. В обґрунтування заяви Національне агентство зазначає, що з метою перевірки метою перевірки достовірності відомостей, зазначених [PERSON] у розділах 12 «Грошові активи» та 13 «Фінансові зобов`язання» декларації за 2020 рік, Національне агентство надіслало запит від 10.06.2021 № 433-01/42593/21, [PERSON] , в якому останньому запропоновано надати довідки банку (банків), в якому (яких) ним відкрито рахунок (рахунки) (активні у 2020 році) з відомостями про: рух коштів за період з 01.01.2020 по 31.12.2020, залишок коштів на кожному з рахунків станом на 31.12.2020, розмір нарахованих (отриманих) доходів у вигляді процентів, додаткового блага тощо, а також підтвердні документи щодо зазначеного фінансового зобов`язання. Представник зазначає, що листом від 14.06.2021 [PERSON] на запит Національного агентства надіслав електронного листа, в якому повідомив, що необхідну інформацію, зокрема щодо рахунків відкритих у АТ КБ «Приватбанк», Національне агентство може отримати у відповідних органах. З огляду на вищезазначені норми законодавства та обставини, у зв`язку з проведенням Національним агентством повної перевірки, з метою з`ясування достовірності задекларованих відомостей у декларації за 2020 рік, поданої [PERSON] , існує необхідність у розкритті АТ КБ «ПриватБанк» інформації, яка містить банківську таємницю. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30 липня 2021 року відкрито провадження у справі. В судове засідання представник Національного агентства не з`явився, подав через канцелярію суду заяву, в якій просив проводити розгляд у його відсутність. Особа, відносно якої вимагається розкриття інформації, яка містить банківську таємницю - [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки невідомі. Представник АТ КБ «Приватбанк» в судове засідання не з`явився, про день, час, місце розгляду заяви повідомлявся у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі. Відповідно до ч. 2 ст. 349 ЦПК України, неявка в судове засідання без поважних причин заявника та (або) особи, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, чи їх представників або представника банку не перешкоджає розгляду справи, якщо суд не визнав їхню участь обов`язковою. За таких обставин суд дійшов висновку про можливість розгляду заяви за відсутності учасників справи. Суд, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами шляхом дослідження письмових доказів в матеріалах справи, дійшов наступного висновку. Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику. Відповідно до Відповідно до ст. 13 Закону України «Про запобігання корупції», уповноважені особи Національного агентства мають право представляти Національне агентство в судах у порядку, встановленому законом. Згідно з п. 11 розділу II Порядку інформацію, що містить банківську таємницю та необхідну для повної перевірки, уповноважена особа отримує в порядку, визначеному законодавством. У п. 8 ч. 1 ст. 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» визначено правові підстави та повноваження Національного агентства щодо отримання інформації стосовно фізичних та юридичних осіб, яка містить банківську таємницю, а також межі (обсяги) розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо особи. Наказом Національного агентства від 29.01.2021 № 26/21, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 5.02.2021 за № 158/35780, затверджено процедуру проведення Національним агентством з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Судом встановлено, що Національне агентство надіслало запит від 10.06.2021 № 433-01/42593/21, [PERSON] , в якому останньому запропоновано надати довідки банку (банків), в якому (яких) ним відкрито рахунок (рахунки) (активні у 2020 році) з відомостями про: рух коштів за період з 01.01.2020 по 31.12.2020, залишок коштів на кожному з рахунків станом на 31.12.2020, розмір нарахованих (отриманих) доходів у вигляді процентів, додаткового блага тощо, а також підтвердні документи щодо зазначеного фінансового зобов`язання. Листом від 14.06.2021 [PERSON] у відповідь на запит Національного агентства надіслав електронного листа, в якому повідомив, що необхідну інформацію, зокрема щодо рахунків відкритих у АТ КБ «Приватбанк», Національне агентство може отримати у відповідних органах. Відповідно до п.п. 9-12 Наказу Національного агентства від 29.01.2021 № 26/21, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 5.02.2021 за № 158/35780, з метою здійснення повної перевірки декларації уповноважена особа Національного агентства має право направляти запити про надання документів чи інформації, у тому числі з обмеженим доступом, до державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, нотаріусів, суб`єктів господарювання незалежно від форми власності та їх посадових осіб, спеціалістів, експертів, громадян та їх об`єднань. Зазначені суб`єкти зобов`язані надати запитувані Національним агентством документи (копії документів) чи інформацію упродовж 10 робочих днів з дня одержання запиту. Під час здійснення повної перевірки уповноважена особа Національного агентства має право вимагати та одержувати документи (копії документів) та інформацію щодо відомостей, які зазначені або повинні бути зазначені суб`єктом декларування у відповідних розділах декларації відповідно до Закону та необхідні для проведення повної перевірки декларації, у тому числі для з`ясування дотримання суб`єктом декларування вимог статей 23, 25, 26, 36 Закону, а також перевірки на незаконне збагачення чи необґрунтованість активів. Повна перевірка декларації проводиться в частині об`єктів декларування, які не були охоплені повною перевіркою декларацій цього суб`єкта декларування попередніх періодів, крім випадку, коли Національне агентство отримало нову інформацію щодо об`єкта, який перевірявся, або якщо наявні нові джерела інформації, що не були доступні під час проведення попередньої перевірки. Інформацію, що містить банківську таємницю та необхідна для повної перевірки, уповноважена особа отримує в порядку, визначеному законодавством. Національне агентство має право направляти запити на отримання від державних та інших органів влади іноземних держав інформації, що необхідна для проведення повної перевірки декларації. Такий запит направляється за підписом Голови Національного агентства чи заступника Голови Національного агентства. У п. 7-1 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що до повноважень Національного агентства, зокрема, належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій суб`єктів декларування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя суб`єктів декларування. Статтею 45 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що суб`єкти декларування зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством. Частиною 2 ст. 51-1 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону. Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» повна перевірка декларації полягає у з`ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення чи необґрунтованості активів і може здійснюватися у період здійснення суб`єктом декларування діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності. Так, на підставі абз. 2 ч. 1 ст. 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство розпочало повну перевірку декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2020 рік. Відповідно до ст. 1076 ЦК України банк гарантує таємницю банківського рахунку, операцій за рахунком і відомостей про клієнта. Частиною 1 ст. 60 Закону «Про банки і банківську діяльність» визначено, що банківською таємницею є інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним чи третім особам при наданні послуг банку і розголошення якої може завдати матеріальної чи моральної шкоди клієнту, якою зокрема, є відомості про банківські рахунки клієнтів, операції, які були проведені на користь чи за дорученням клієнта, здійснені ним угоди. Порядок розкриття банківської таємниці визначено ст. 62 Закону «Про банки і банківську діяльність». Цією нормою визначено коло осіб, на вимогу яких розкривається банківська таємниця, підстави її розкриття та обсяг інформації, яка надається. Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 62 Закону, підставами для розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, є: по-перше, письмовий запит або дозвіл власника інформації; по-друге, письмова вимога або рішення суду; по-третє, письмова вимога уповноважених державних органів, перелік яких визначено законом і є вичерпним. З аналізу зазначеної правової норми вбачається, що на вимогу відповідних уповноважених державних органів банк вправі надати інформацію, яка містить банківську інформацію, у межах і обсягах, визначених цим та іншими законами, тобто банки надають обмежену законом інформацію. Зазначені обмеження, у тому числі, викладені в ч. 4 ст. 62 Закону «Про банки і банківську діяльність», не стосуються випадків надання банком інформації, яка є банківською таємницею, за дозволом клієнта чи за рішенням (вимогою) суду. Такий висновок узгоджується з п. 3.5 Правил зберігання, захисту, використання та розкриття банківської таємниці, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 14.07.2006 р. № 267 та главою 12 ЦПК України, що регулює порядок розгляду судом справ про розкриття банківської таємниці (п. 5 ст. 288, п. 4 ч. 1 ст. 290 ЦПК України). Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» інформація щодо юридичних та фізичних осіб, яка містить банківську таємницю, розкривається банками за рішенням суду Національному агентству з питань запобігання корупції стосовно наявності та стану рахунків, операцій за рахунками конкретної юридичної особи або фізичної особи, фізичної особи - суб`єкта підприємницької діяльності відповідно до Закону України «Про запобігання корупції». Аналізуючи викладені доводи в їх сукупності, суд дійшов до висновку, що заява Національного агентства з питань запобігання корупції про розкриття інформації, що містить банківську таємницю, відносно наявності та руху коштів на рахунках, відкритих [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) в АТ КБ «Приватбанк» підлягає задоволенню. Відповідно до ч. 3 ст. 350 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення у справі про розкриття банком таємниці, яка містить банківську таємницю.

Outcome: approved