Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-26 00:00:00

ПАТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Замостянські ЕМ» звернулось до суду з вищевказаним позовом, обґрунтовуючи позовні вимоги тим, що 12.12.2016 року представниками ПАТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Замостянські ЕМ» контролером Мельником А.О., майстром Плаксієм Д.С., водієм Прокопчуком В.М., під час обстеження електроустановок [PERSON] за адресою [ADDRESS] було виявлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі енергопостачальника. Спожита таким чином електрична енергія розрахунковим приладом обліку не обліковувалась і не оплачувалась, що є порушенням Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН представниками СО «Замостянські ЕМ» було складено Акт № 60325 «про порушення Правил користування електричною енергією для населення». 11.01.2017 року протоколом № 4 комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН на підставі п.п. 5 п. 3.1. Методики було визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН по складеному Акту № 60325 від 12.12.2017 року, терміном за 1 рік. У відповідності до Методики відповідачеві проведено розрахунок обсягу і вартості спожитої та неоплаченої електричної енергії та виставлено рахунок на суму 12 333,98 грн.Відповідач сплачувати вказану суму відмовився. За вказаних обставин позивач просить суд стягнути з відповідача завдані збитки в сумі 12 333,98 грн. та судові витрати по справі. В судове засідання сторони по справі не з'явились. Представник позивача в судове засідання не з'явився, однак попередньо подав до суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, в поданій заяві зазначив, що проти заочного розгляду справи не заперечує. Частиною 3 статті 211 ЦПК України визначено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] в судові засідання не з'являється без поважних причин, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся судом завчасно та належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Заяв про розгляд справи без його участі або про відкладення розгляду справи на адресу суду не надходило. Відзив на позовну заяву у запропонований судом строк відповідачем не подано. Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою представника позивача, на підставі ухвали суду про заочний розгляд справи, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За вказаних обставин суд вважає можливим провести судове засідання за відсутності учасників справи та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Дослідивши письмові докази у справі та надавши їм належну правову оцінку, суд дійшов такого висновку. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов'язків... має право на справедливий і відкритий розгляд упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлено, що 12.12.2016 року представниками ПАТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Замостянські ЕМ» контролером Мельником А.О., майстром Плаксієм Д.С., водієм Прокопчуком В.М., під час обстеження електроустановок [PERSON] за адресою [ADDRESS] було виявлено самовільне підключення електроустановок до електричної мережі енергопостачальника. Спожита таким чином електрична енергія розрахунковим приладом обліку не обліковувалась і не оплачувалась, що є порушенням Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ від 26.07.1999 року № 1357. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН представниками СО «Замостянські ЕМ» було складено Акт № 60325 «про порушення Правил користування електричною енергією для населення». 11.01.2017 року протоколом № 4 комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН на підставі п.п. 5 п. 3.1. Методики було визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН по складеному Акту № 60325 від 12.12.2017 року, терміном за 1 рік. У відповідності до Методики [PERSON] проведено розрахунок обсягу і вартості спожитої та неоплаченої електричної енергії та виставлено рахунок на суму 12 333,98 грн. Станом на момент звернення позивача з даним позовом до суду сума завданих збитків відповідачем не сплачена. Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно з законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Згідно пункту 4 частини 2 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. Згідно пункту 4 «Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії», затвердженого постановою КМУ від 08.02.2006 року № 122, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики визначення обсягу та вартості поза облікової електричної енергії. Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальнику надано право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями допущеними споживачем під час користування електричною енергією, зокрема пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, що розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок порушення ПКЕЕН, обчислюються відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією для населення», затвердженої Постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованою Міністерством Юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656. Згідно з п. 3.3. Методики, розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: - за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; - за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; - за кількістю днів. Відповідно до пункту 8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Статтею 1212 ЦК України визначено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Відповідно до статті 1213 ЦК України у разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна. За вказаних обставин суд вважає позов обґрунтованим, в зв'язку з чим він підлягає до задоволення. При цьому, суд не порушив принципу процесуальної рівності сторін, оскільки повідомляв відповідача про судовий розгляд справи належним чином, пропонував подати відзив на позовну заяву, проте, відповідач вказаною пропозицію суду не скористалися, відзив на позовну заяву та доказів на їх підтвердження не надав. Також, у зв'язку з задоволенням позову з відповідача у відповідності до ст. 141 ЦПК України підлягають до стягнення на користь позивача, в рахунок відшкодування сплаченого ним судового збору, грошові кошти в розмірі 1762,00 грн.

Outcome: approved