Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-11 00:00:00

Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - заявник, НАЗК) звернулося до суду з заявою про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, відносно [PERSON] (далі - особа, щодо якої вимагається розкриття інформації, [PERSON] ), у якій просить зобов`язати Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (далі - заінтересована особа, АТ КБ «Приватбанк») розкрити інформацію, яка містить банківську таємницю, у таких обсягах (межах розкриття): інформацію щодо [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) стосовно наявності та стану рахунків, операцій за рахунками в АТ КБ «Приватбанк» за період з 01.01.2020 року року по 31.12.2020 року, а саме відомості про: рух коштів по рахунках за період з 01.01.2020 року по 31.12.2020 року та залишок коштів на кожному з рахунків станом на 31.12.2020 року. В обґрунтування своїх вимог заявник зазначає, що уповноваженою особою НАЗК під час проведення повної перевірки декларації, поданої [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ), встановлено наявність у суб`єкта декларування відкритого рахунку в АТ КБ «Приватбанк». Разом з тим, [PERSON] у розділі 12 «Грошові активи» декларації за 2020 рік зазначив відомості про свій грошовий актив у розмірі 19 637 євро у вигляді коштів, розміщених на банківському рахунку АТ КБ «Приватбанк». Водночас, у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларацій за 2019, 2020 роки відсутні відомості про отримані доходи [PERSON] . Крім того, у розділі 12 «Грошові активи» декларації за 2019 рік відсутні відомості про наявні у [PERSON] грошові активи. З метою перевірки достовірності відомостей, зазначених [PERSON] у розділах 11 «Доходи, у тому числі подарунки», 12 «Грошові активи» декларації за 2020 рік НАЗК надіслало [PERSON] запит від 15.03.2021 року № 433-01/14106/21, у якому останньому запропоновано надати пояснення та копії підтверджуючих документів щодо джерел отримання коштів, зазначених у декларації за 2020 рік, а також надати довідки банку (банків), в якому (яких) ним відкрито рахунок (рахунки) (активні у 2020 році) з відомостями про: рух коштів за період з 01.01.2020 року по 31.12.2020 року, залишок коштів на кожному з рахунків станом на 31.12.2020 року, розмір нарахованих (отриманих) доходів у вигляді процентів, додаткового блага тощо. 21.03.2021 року [PERSON] у своїх поясненнях повідомив про те, що ним отримано вказаний вище дохід від Данської служби допомоги біженцям, однак підтверджуючих документів щодо зазначених ним відомостей у розділі 12 «Грошові активи» декларації не надав. Водночас, у своїх поясненнях [PERSON] надав згоду НАЗК «на доступ до усіх його рахунків», зокрема, у АТ КБ «Приватбанк». З огляду на зазначені обставини, у зв`язку з проведенням НАЗК повної перевірки, з метою з`ясування достовірності задекларованих відомостей у декларації за 2020 рік, поданої [PERSON] , існує необхідність у розкритті АТ КБ «Приватбанк» інформації, яка містить банківську таємницю. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 16.04.2021 року відкрито провадження у справі за правилами окремого провадження за вказаною заявою та призначено судове засідання на 18.05.2021 року. У зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці судове засідання, призначене на 18.05.2021 року, знято з розгляду та призначено на 12.07.2021 року. У судове засідання представник заявника не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності, підтримав заяву у повному обсязі, просив її задовольнити з підстав, в ній наведених. У судове засідання особа, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, - [PERSON] не з`явився, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином. У судове засідання заінтересована особа - АТ КБ «Приватбанк» не з`явилась, про час і місце судового засідання була повідомлена належним чином. На підставі ч. 2 ст. 349 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд розглянув заяву за відсутності особи, щодо якої вимагається розкриття банківської таємниці, чи її представників або представника банку, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду справи. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Судовим розглядом встановлено, що уповноваженою особою НАЗК під час проведення повної перевірки декларації, поданої [PERSON] , (РНОКПП [NUMBER] ), встановлено наявність у суб`єкта декларування відкритого рахунку в АТ КБ «Приватбанк». Разом з тим, [PERSON] у розділі 12 «Грошові активи» декларації за 2020 рік зазначив відомості про свій грошовий актив у розмірі 19 637 євро у вигляді коштів, розміщених на банківському рахунку АТ КБ «Приватбанк». Водночас, у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларацій за 2019, 2020 роки відсутні відомості про отримані доходи [PERSON] . Крім того, у розділі 12 «Грошові активи» декларації за 2019 рік відсутні відомості про наявні у [PERSON] грошові активи. 15.03.2021 року НАЗК надіслало [PERSON] запит № 433-01/14106/21, у якому останньому запропоновано надати пояснення та копії підтверджуючих документів щодо джерел отримання коштів, зазначених у декларації за 2020 рік, а також надати довідки банку (банків), в якому (яких) ним відкрито рахунок (рахунки) (активні у 2020 році) з відомостями про: рух коштів за період з 01.01.2020 по 31.12.2020, залишок коштів на кожному з рахунків станом на 31.12.2020, розмір нарахованих (отриманих) доходів у вигляді процентів, додаткового блага тощо. 21.03.2021 року [PERSON] у своїх поясненнях повідомив про те, що ним отримано вказаний вище дохід від Данської служби допомоги біженцям, однак підтверджуючих документів щодо зазначених ним відомостей у розділі 12 «Грошові активи» декларації не надав. Водночас, у своїх поясненнях [PERSON] надав згоду НАЗК «на доступ до усіх його рахунків», зокрема, у АТ КБ «Приватбанк». Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику. У п. 7-1 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що до повноважень Національне агентство з питань запобігання корупції, зокрема, належить здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій суб`єктів декларування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя суб`єктів декларування. Ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що суб`єкти декларування зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національне агентство з питань запобігання корупції. Ч. 2 ст. 51-1 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що Національне агентство з питань запобігання корупції проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону. Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» повна перевірка декларації полягає у з`ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення чи необґрунтованості активів і може здійснюватися у період здійснення суб`єктом декларування діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності. Так, на підставі абз. 2 ч. 1 ст. 51-3 Закону України «Про запобігання корупції» НАЗК розпочало повну перевірку декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2020 рік, поданої [PERSON] (унікальний номер декларації: 02ас6167-8952-425а-а872-са2а3ас0b40е). Відповідно до ст. 1076 Цивільного кодексу України, банк гарантує таємницю банківського рахунку, операцій за рахунком і відомостей про клієнта. Ч. 1 ст. 60 Закону України «Про банки і банківську діяльність» визначено, що банківською таємницею є інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним чи третім особам при наданні послуг банку і розголошення якої може завдати матеріальної чи моральної шкоди клієнту, якою зокрема, є відомості про банківські рахунки клієнтів, операції, які були проведені на користь чи за дорученням клієнта, здійснені ним угоди. Порядок розкриття банківської таємниці визначено у ст. 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність». Цією нормою визначено коло осіб, на вимогу яких розкривається банківська таємниця, підстави її розкриття та обсяг інформації, яка надається. Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 62 цього Закону, підставами для розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, є: по-перше, письмовий запит або дозвіл власника інформації; по-друге, письмова вимога або рішення суду; по-третє, письмова вимога уповноважених державних органів, перелік яких визначено законом і є вичерпним. З аналізу зазначеної правової норми вбачається, що на вимогу відповідних уповноважених державних органів банк вправі надати інформацію, яка містить банківську інформацію, у межах і обсягах, визначених цим та іншими законами, тобто банки надають обмежену законом інформацію. Зазначені обмеження, у тому числі, викладені у ч. 4 ст. 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність», не стосуються випадків надання банком інформації, яка є банківською таємницею, за дозволом клієнта чи за рішенням (вимогою) суду. Такий висновок узгоджується з п. 3.5 Правил зберігання, захисту, використання та розкриття банківської таємниці, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 14.07.2006 року № 267 та главою 12 ЦПК України, що регулює порядок розгляду судом справ про розкриття банківської таємниці (п. 5 ст. 288, п. 4 ч. 1 ст. 290 ЦПК України). Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» інформація щодо юридичних та фізичних осіб, яка містить банківську таємницю, розкривається банками за рішенням суду Національному агентству з питань запобігання корупції стосовно наявності та стану рахунків, операцій за рахунками конкретної юридичної особи або фізичної особи, фізичної особи - суб`єкта підприємницької діяльності відповідно до Закону України «Про запобігання корупції». Аналізуючи викладені доводи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення заяви НАЗК про розкриття інформації, що містить банківську таємницю, відносно наявності та руху коштів на рахунках, відкритих [PERSON] в АТ КБ «Приватбанк». Відповідно до ч. 3 ст. 350 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення у справі про розкриття банком таємниці, яка містить банківську таємницю.

Outcome: approved