Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-21 00:00:00

ПАТ КБ «Приватбанк» (далі - позивач) через представника за довіреністю (а.с. 15) [PERSON] звернулося Чорнобаївського районного суду Черкаської області з позовом до [PERSON] (далі - відповідач) про стягнення заборгованості. В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що між позивачем і відповідачем укладено договір, відповідно до якого відповідач отримав кредит у розмірі 1000,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Позивач свої зобов'язання за договором виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. Внаслідок неналежного виконання відповідачем взятих на себе зобов'язань за вказаним договором у останнього утворилася заборгованість перед позивачем, розрахунок якої додано до позову. Враховуючи викладене та посилаючись на приписи діючого законодавства, позивач просив суд стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 11705,55 гривень та судові витрати. В судове засіданні представник позивача не з'явився, подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, не заперечував проти заочного розгляду справи та винесення заочного рішення. Відповідач у судове засідання двічі не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток за місцем його реєстрації. Причини неявки відповідача суду не відомі, заперечення на позовну заяву не надавалися. Відповідно до ч. 5 ст. 74 ЦПК України, у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином. На підставі ст. 224 ЦПК України за згодою представника позивача в зв'язку з неявкою відповідача в судове засідання і неповідомлення ним про причини неявки, при відсутності заяви відповідача про розгляд справи в його відсутність, суд ухвалив заочне рішення. Згідно з ч. 2 ст. 197 ЦПК України у зв'язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Судом встановлені наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. Відповідно до укладеного договору № б/н від 25 лютого 2010 року (далі - договір) відповідач отримав кредит у розмірі 1000,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36,00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Договором передбачено порядок та умови погашення кредиту, погашення заборгованості по кредиту, сплата нарахованих за період користування кредитом відсотків, комісії за користування кредитом та інших витрат. Позивач свої зобов'язання за договором та угодою виконав у повному обсязі, а саме надав відповідачу кредит у розмірі, встановленому договором. Відповідно до п. 6.5 Умов та правил надання банківських послуг позичальник зобов'язується погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. Згідно з п. 6.6 Умов та правил надання банківських послуг у разі невиконання зобов'язань за договором, на вимогу банку виконати зобов'язання з повернення кредиту (у тому числі простроченого кредиту та овердрафту), оплати винагороди банку. Відповідно до п. 8.6 Умов та правил надання банківських послуг при порушенні позичальником строків платежів по кожному з грошових зобов'язань, передбачених цим договором більш ніж на 120 днів, позичальник зобов'язаний сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. + 5% від суми позову. Відповідач не надавав своєчасно позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що має відображення у розрахунку заборгованості за договором. На даний час відповідач продовжує ухилятись від виконання зобов'язання і заборгованість за договором року не погашає, що є порушенням законних прав позивача. Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Правовідносини, що виникли між сторонами регулюються кредитним договором та нормами ст. 1054 ЦК України, відповідно до якої позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно зі ст.ст. 526, 527, 530 ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином, належними сторонами та в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Згідно з ч. 1 ст. 631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і обов'язки відповідно до договору. Зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ст. 599 ЦК України). Згідно зі ст. 629 ЦК України договір є обов'язковим для виконання сторонами. Порушуючи зазначені приписи законодавства та умови договору, відповідач зобов'язання за вказаним договором належним чином не виконав, внаслідок чого станом на 28 лютого 2017 року виникла заборгованість, яка відповідно до розрахунку позивача (а.с. 4-5) становить 11705,55 гривень, що складається з наступного: -791,03 гривень - заборгованість за кредитом; -7680,92 гривень - заборгованість по процентам за користування кредитом; -2200,00 гривень - заборгованість за пенею та комісією, а також штрафи відповідно до п. 8.6 Умов та правил надання банківських послуг: -500,00 гривень - штраф (фіксована частина); -533,60 гривень - штраф (процентна складова). Суд погоджується з наданим позивачем розрахунком окрім нарахування штрафів у загальному розмірі 1033,60 гривень з огляду на таке. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України). За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст. 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 21 жовтня 2015 року у справі № 6-2003цс15 та відповідно до ч. 1 ст. 360-7 ЦПК України має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права. Таким чином, вимоги позивача про стягнення з відповідача штрафів у загальному розмірі 1033,60 гривень не підлягають до задоволення. Згідно з ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. З огляду на часткове задоволення позовних вимог про стягнення заборгованості, а саме у розмірі 10671,95 гривень (11705,55 - 1033,60), що становить 91,17% (10671,95 / 11705,55 х 100) від заявлених позовних вимог, з відповідача підлягає до стягнення судовий збір у розмірі 1458,72 гривень (1600,00 / 100 х 91,17). На підставі викладеного вище,

Outcome: partial