Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-01 00:00:00

ПАТ «Державний ощадний банк України» в особі філії - Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» звернулося до суду з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , третя особа КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва», про відшкодування вартості матеріальних збитків, завданих залиттям нежитлового приміщення. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 12.01.2010 між ВАТ «ДОБУ» та КП «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду Печерської районної у м. Києві ради» було укладено договір оренди №89/607/102 нерухомого майна, будівель, споруд, приміщень, комунальної власності територіальної громади Печерського району м. Києва, відповідно до якого банк прийняв у платне користування нежитлове приміщення, розташоване на першому поверсі за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 181,00 кв.м. для розміщення філії Печерського відділення АТ «Ощадбанк». Відповідно до умов договору оренди, об`єкт оренди належить до комунальної власності територіальної громади Печерського району м. Києва і знаходиться на балансі КП УЖГ «Печерськжитло». Відповідно до акту приймання-передачі від 11.01.2010, приміщення було передано у справному стані, цілком придатному для використання згідно з умовами договору, і на момент передачі, стан приміщення відповідав технічним, санітарним нормам, вимогам протипожежної безпеки плану приміщення, а також іншим загальнообов`язковим і погодженим сторонами нормативам. 29.08.2015 у вищевказаному нежитловому приміщенні, яке розташоване на першому поверсі в [ADDRESS] , сталося залиття. В зв`язку з цим, позивач звернувся до ЖЕД «Печерськжитло» з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття приміщення позивача. Відповідно до акту ЖЕД «Печерськжитло» від 31.08.2015 встановлено, що залиття квартири № 33 та нежитлового приміщення ПАТ «Ощадбанк» головного управління у м. Києві та області ТВБВ №10026/0187 буд. [ADDRESS] , відбулося з їх вини та власників квартир №№ 35 , 37 , 37 , 41 , 43 , 45 , 47 за вищевказаною адресою. З метою визначення розміру шкоди, заподіяної позивачу та вартості ремонтно-відновлювальних робіт нежитлового приміщення, розташованого в [ADDRESS] , на підставі договору №29/10 від 29.10.2015, було проведено незалежну експертну оцінку пошкодженого майна приміщення, у відповідності до якого вартість ремонтно-відновлювальних робіт та розмір нанесених матеріальних збитків позивачеві, як орендарю нежитлового приміщення, становить 157343,00 грн. З урахуванням того, що відповідачі у добровільному порядку збитків не відшкодували, позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав та просить суд, з урахуванням останньої редакції уточнених позовних вимог, стягнути на його користь: матеріальні збитки у розмірі 157343,00 грн., вартість проведення експертизи в розмірі 4800,00 грн. та судові витрати. Згідно з п. 9 ч. 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції від 03.10.2017 справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. Протокольною ухвалою суду від 14.07.2017 клопотання представника позивача задоволено, та позовні вимоги в частині вимог до [PERSON] залишено без розгляду. Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва Новака Р.В 29.08.2017, цивільну справу за позовом ПАТ «Державний ощадний банк України» до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , треті особи без самостійних вимог: КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району міста Києва», Житлово-експлуатаційна дільниця «Печерськжитло» про відшкодування вартості матеріальних збитків завданих залиттям нежитлового приміщення було прийняти до провадження. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 25.09.2019 на виконання положень п. 9 Перехідних положень ЦПК України в редакції, яка набула чинності 15.12.2017, у вказаній справі проведено підготовче засідання. Закрито підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті. В судове засідання представник позивача не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином. Про причини неявки суд не повідомила. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. До суду від представника відповідача надійшли заперечення на позовну заяву, в яких просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на те, що позовні вимоги є безпідставними, такими, що не ґрунтуються на нормах чинного цивільного законодавства та такими, що заявлені до неналежного відповідача. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином. Про причини неявки суд не повідомила. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином. Про причини неявки суд не повідомила. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився. До суду надійшли заперечення на позовну заяву, в яких просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на те, що належних доказів того, що збитки були спричинені позивачу внаслідок його вини, суду не надано, причина залиття приміщення, орендованого « Ощадбанком », не встановлена, акт від 31.08.2015 складено з порушенням нормативних актів та без участі відповідача. Причина засмічення каналізаційного стояка актом не визначена, у позовній заяві не вказується на жодні неправомірні дії [PERSON] , внаслідок яких могло б відбутися залиття приміщення позивача. А відтак, вважає позовні вимоги незаконними та необґрунтованими. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Представник третьої особи КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» в судове засідання не з`явився. До суду надійшло клопотання про розгляд справи у відсутність їх представника. Представник третьої особи КП УЖГ «Печерськжитло» в судове засідання не з`явився. Причини неявки суду не відомі. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. В ході судового розгляду встановлено, що 12.01.2010 між ВАТ «ДОБУ» та КП «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду Печерської районної у м. Києві ради» було укладено договір оренди №89/607/102 нерухомого майна, будівель, споруд, приміщень, комунальної власності територіальної громади Печерського району м. Києва, відповідно до якого банк прийняв у платне користування нежитлове приміщення, розташоване на першому поверсі за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 181,00 кв.м. для розміщення філії Печерського відділення АТ «Ощадбанк». Відповідно до умов договору оренди, об`єкт оренди належить до комунальної власності територіальної громади Печерського району м. Києва і знаходиться на балансі КП УЖГ «Печерськжитло». Відповідно до акту приймання-передачі від 11.01.2010, приміщення було передано у справному стані, цілком придатному для використання згідно з умовами договору, і на момент передачі, стан приміщення відповідав технічним, санітарним нормам, вимогам протипожежної безпеки плану приміщення, а також іншим загальнообов`язковим і погодженим сторонами нормативам. 29.08.2015 у вищевказаному нежитловому приміщенні, яке розташоване на першому поверсі в [ADDRESS] , сталося залиття. В зв`язку з цим, позивач звернувся до ЖЕД «Печерськжитло» з вимогою зафіксувати та підтвердити факт залиття приміщення позивача. Відповідно до акту ЖЕД «Печерськжитло» від 31.08.2015 встановлено, що залиття квартири № 33 та нежитлового приміщення ПАТ «Ощадбанк» головного управління у м. Києві та області ТВБВ №10026/0187 буд. [ADDRESS] , відбулося з їх вини та власників квартир №№ 35 , 37 , 37 , 41 , 43 , 45 , 47 за вищевказаною адресою. Крім того, комісією ЖЕД встановлено та зазначено про це в акті, що у житловій квартирі [ADDRESS] , розташованої на 2-му поверсі 9-ти поверхового будинку, на час обстеження в квартирі проводяться ремонтно-будівельні роботи, а саме: демонтовано стіни між житловою кімнатою, загальною площею 19,10 кв.м., кухнею, коридором та між приміщеннями ванни, туалету і кладочки із зміною розводки ХВП, ГВП на поліпропілен та каналізаційного стояка на ПВХ (чавун та пластик), згідно чого було порушено умови заяви від 27.08.2015, яку було подано володільцем квартири №37 до ЖЕД «Печерськжитло». Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України, збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку із пошкодженням або знищенням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Згідно ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд, за вибором потерпілого, може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Відповідно до п. 2 Постанови Верховного суду України від 27.03.1992 № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440, 450 ЦК України шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Представник позивача вважає, що саме внаслідок неправомірних дій відповідачів позивачу заподіяно шкоду, позивач посилається на акт, складений посадовими особами ЖЕД «Печерськжитло» від 31.08.2015. Проте, позивачем не зазначено, які саме винні дії відповідачів призвели до залиття приміщення позивача та спричинення шкоди, як і не надав жодного доказу на підтвердження вчинення відповідачами таких дій. Пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, передбачено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Згідно додатку № 4 Правил ЖКГ, акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) має містити відомості: про дату та місце його складання; склад комісії; адресу, за якою трапилось залиття; описуються подія та наслідки події (що залито, обсяги робіт, ушкодження); причина залиття; висновки та рекомендації комісії; відомості про особу, яка заподіяла шкоду; підписи членів комісії. Крім того, з вказаним актом мають бути ознайомлені мешканці квартир. Тобто, факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність. В такому випадку в акті має бути зазначено, що згадані особи підписувати складений акт відмовилися та зазначити причини такої відмови. Проте, акт про залиття квартири №33 та нежитлового приміщення ПАТ «Ощадбанк» в буд. [ADDRESS] від 31.08.2015, на якому ґрунтується вся позиція позивача, не належно оформлений, як того вимагає додаток 4 до п. 2.3.6 «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій». Даний акт був складений за відсутності жодного з відповідачів, що позбавило їх можливості надати свої пояснення, як це зробив позивач. Крім того, в акті відсутня причина залиття (в акті зазначено, що причину засмічення каналізаційного стояка не вдалося встановити), а, отже, вище зазначений акт не може бути розцінений як належний доказ того, що залиття сталося саме з вини відповідачів. Крім того, даний акт не містить відомостей про те, які саме винні дії та кого саме з відповідачів призвели до засмічення систем водовідведення та залиття приміщень позивача, так і відомостей про причинний зв`язок між такими винними діями та наслідками у вигляді шкоди, завданої залиттям приміщення позивача. За умовами ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. За умовами ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч. 1 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Таким чином, належними вважатимуться докази, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення сторін або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Вони мають належати до складу підстав позову або підстав заперечень проти нього і характеризуватися значущістю для визначення спірних правовідносин та зумовленістю цих фактів нормами матеріального права. За таких обставин, суд не вважає акт від 31.08.2015 належним та допустимим доказом, що підтверджує причинно-наслідковий зв`язок між неправомірними діями відповідачів та завданою позивачу шкодою. Згідно з правовою позицією, викладеною в Постанові Верховного Суду України від 23.08.2017 у цивільній справі № 676/4719/15-ц, обов`язок доведення факту залиття квартири покладається на позивача. Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, суд прийшов до висновку, що у задоволенні поданого позову слід відмовити у повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed