Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-02 00:00:00

Описова частина Короткий зміст позовних вимог 16.10.2019 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшла дана позовна заява, в якій позивач просить стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Фред Капітал» на користь позивача заборгованість по заробітній платі в розмірі 25409,14 грн., середній заробіток за весь час затримки виплати розрахунку по заробітній платі у розмірі 9895, 20 грн., за кожен місяць затримки розрахунку починаючи із 06.08.2019, грошову компенсацію за заподіяну моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн. Свій позов позивач обґрунтовує тим, що із 06.09.2018 [PERSON] перебував у трудових відносинах з відповідачем на посаді диспетчера та був звільнений з посади 06.08.2019 за згодою сторін на підставі п.1 ст.36 КЗпП України. При звільненні з ним не було проведено розрахунків по заробітній платі в сумі 25409,14 грн. Звернення до відповідача з проханням вирішити питання по розрахунку заборгованості із заробітної плати, проте відповіді не отримав. Оскільки кошти не були виплачені, позивач змушений звернутися до суду із позовною заявою про стягнення заборгованої заробітної плати, а також середнього заробітку за весь час затримки виплати розрахунку при звільненні та відшкодування моральної шкоди. Ухвалою судді Шполянського районного суду від 29.10.2019 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення виявлених недоліків. Ухвалою судді Шполянського районного суду від 08.11.2019 було відкрито провадження та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін. Ухвалою Шполянського районного суду від 05.12.2019 було витребувано від ТОВ «Фред Капітал»: довідку про заборговану заробітну плату та інші нарахування на ім`я [PERSON] , реєстраційний номер облікової картки платників податків [NUMBER] , довідку про середню заробітну плату [PERSON] згідно Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100. Ухвалою Шполянського районного суду від 12.02.2020 було витребувано від Шполянської ДПІ Смілянського управління ГУ ДФС у Черкаській області, інформацію з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період, з 01.04.2019 по 06.08.2019 відносно [PERSON] . Позивач та його представник в судове засідання не з`явивлись, надали заяву про розгляд справи у їх відсутність та вказали, що позов підтримують повністю. Відповідач був належно повідомлений про розгляд справи, що підтверджується повідомленням по справі, однак, відзив до суду на позов, не надав, про причини неподання суду відзиву не повідомив, зустрічного позову не пред`являв, а тому враховуючи ч.8 ст.178 ЦПК України, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Заходи забезпечення позову судом не вживалися. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, розглянувши справу в межах заявлених вимог, приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з наступних підстав. Судом встановлено, що згідно запису №16 від 06.09.2018 в трудовій книжці серії АХ№ [NUMBER] , [PERSON] було прийнято на роботу диспетчером. Запис зроблено на підставі наказу №23-в від 05.09.2018. Згідно запису №17 від 06.08.2019 [PERSON] було звільнено з роботи за згодою сторін за п.1 ст. 36 КЗпП України. Запис зроблено на підставі наказу №47-в від 06.08.2019 (а.с.7-8). За даними заяви від 29.08.2019, адресованої директору ТОВ «Фред Капітал», вхідний №31 від 29.08.2019, позивач просив вирішити питання по його розрахунку та виплаті заборгованості. (а.с.9). Відповідно до заяви від 23.09.2019, адресованої директору ТОВ «Фред Капітал», позивач просив надати розрахунок невиплаченої заробітної плати з березня 2019 по 06.08.2019 (а.с.10). За змістом довідки №5 від 01.02.2020 виданої ТОВ «Фред Капітал», заборгованість ТОВ «Фред Капітал» по заробітній платі перед [PERSON] станом на 01.10.2019 складає 27\~830,00 грн. (а.с.78). Відповідно до розрахункових листів ТОВ «Фред Капітал» за березень вересень 2019 року, борг за підприємством по заробітній платі перед [PERSON] становить 27\~830,0 грн. (а.с.79-81). Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права. Згідно ст.43 Конституції України, право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Вимогами ст.1 Закону України «Про оплату праці» передбачено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства. Згідно ст.24 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. У разі, коли день виплати заробітної плати збігається з вихідним, святковим або неробочим днем, заробітна плата виплачується напередодні. Розмір заробітної плати за першу половину місяця визначається колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не менше оплати за фактично відпрацьований час з розрахунку тарифної ставки (посадового окладу) працівника. Відповідно до ч.1 ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобов`язаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. За змістом ч.2 ст.233 КЗпП України у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком. Судом встановлено, що позивач був прийнятий на роботу 06.09.2018 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фред Капітал», що підтверджується записом №16 від 06.09.2018 в трудовій книжці на підставі Наказу №23 - в від 05.09.2018. Згідно запису №17 від 06.08.2019 позивача було звільнено з роботи за згодою сторін згідно п.1 ст.36 КЗпП України на підставі наказу №47-в від 06.08.2019 (а.с.7-8). Заборгованість позивача по заробітній платі позивача становить 27 830,00 грн., що підтверджується довідкою №5 від 01.02.2020 (а.с.78), та розрахунковими листами за березень вересень 2019 року. (а.с.79-81). Таким чином відповідач підтвердив наявну заборгованість із заробітної плати перед позивачем. В той же час позивач просить стягнути заборговану заробітну плату в розмірі 25409,14 грн. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України) Згідно з ч.3 ст. 12 ЦПК України та ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Як вказано в ч. 6 ст.81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Отже суд вважає доведеним та підтвердженим належними доказами факт не виплати заробітної плати при звільненні позивача, тому вважає, що позовна вимога про стягнення заборгованості по заробітній платі у розмірі 25\~409,14 грн. підлягає до задоволення. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 20 постанови від 24.12.1999 № 13 «Про практику застосування судами законодавства про оплату праці», установивши при розгляді справи про стягнення заробітної плати у зв`язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі - наступного дня після пред`явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі статті 117\~КЗпП України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а при не проведенні його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому свої вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності. Згідно ст.27 Закону України «Про оплату праці», порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України. Правила визначення середнього заробітку працівника передбачені Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100. Згідно п.5 розділу IV зазначеного порядку, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати. Пунктом 8 розділу ІV передбачається, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. Позивач просить стягнути з відповідача 9895,20 грн. середньомісячну заробітну плату за період затримки розрахунку починаючи з 06.08.2019. В обґрунтування зазначає, що середньоденний заробіток становить 4947,60 грн. виходячи з того, що заробітна плата позивача за останні два місяці становить: за червень 2019 5385,47 грн., за липень 2019 4509,92 грн. Згідно розрахункового листа за червень 2019 року розмір заробітної плати позивача становить 6\~690,02 грн., а за липень 2019 року 5602,38 грн. (а.с. 79-81). Відповідно до листа Міністерства соціальної політики України від 08.08.2018 за № 78/0/206-18 «Про розрахунок норми тривалості робочого часу на 2019 рік», в червні 2019 року було 18 робочих днів, в липні 2019 року - 23 робочих днів. Тобто загальна кількість днів становить 41 день. Таким чином середньоденна заробітна плата позивача становить 6\~690,02 грн. +5602,38 грн. = 12292,40 грн./ 41 = 299,81 грн. Позовна заява була подана 16.10.2019. Відповідно до листа Міністерства соціальної політики України від 08.08.2018 за № 78/0/206-18 «Про розрахунок норми тривалості робочого часу на 2019 рік», кількість робочих днів у серпні 21, у вересні 21, у жовтні 22. Період затримки виплати середньої заробітної плати з 06.08.2019 року по день звернення до суду становить 18 робочих днів за серпень +21 робочий день за вересень +13 робочих днів за жовтень = 52.\~Отже розмір середнього заробітку за період від звільнення по день звернення до суду становить 52 х 299,81 грн. = 15\~590,12 грн. Таким чином суд задовольняє вимогу позивача в частині стягнення в відповідача суму середнього заробітку в розмірі 9895, 20 грн. Стосовно позовних вимог позивача в частині стягнення суми моральної шкоди у розмірі 10 000,00 гривень, то суд виходить з наступного. Згідно ст. 2371 КЗпП України, відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Відповідно до\~ст.23\~ЦК України,\~особа має\~право на\~відшкодування моральної\~шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав.\~Моральна шкода\~полягає:\~у фізичному\~болю та\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з каліцтвом\~або іншим\~ушкодженням здоров`я; \~у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з протиправною\~поведінкою щодо\~неї самої,\~членів її\~сім`ї\~чи близьких\~родичів; у\~душевних стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~із знищенням\~чи пошкодженням\~її майна; у\~приниженні честі\~та гідності\~фізичної особи,\~а також\~ділової репутації\~фізичної або\~юридичної особи. Моральна\~шкода відшкодовується\~грішми,\~іншим майном\~або в\~інший спосіб. Розмір\~грошового відшкодування\~моральної шкоди\~визначається судом\~залежно від\~характеру правопорушення,\~глибини фізичних\~та душевних\~страждань,\~погіршення здібностей\~потерпілого або\~позбавлення його\~можливості їх\~реалізації,\~ступеня вини\~особи,\~яка завдала\~моральної шкоди,\~якщо вина\~є підставою\~для відшкодування,\~а також\~з урахуванням\~інших обставин,\~які мають\~істотне значення.\~При визначенні\~розміру відшкодування\~враховуються вимоги\~розумності і\~справедливості. Моральна\~шкода відшкодовується\~незалежно від\~майнової шкоди,\~яка підлягає\~відшкодуванню,\~та не\~пов`язана\~з розміром\~цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до\~ст.\~1167\~ЦК України,\~моральна шкода,\~завдана фізичній\~або юридичній\~особі неправомірними\~рішеннями,\~діями чи\~бездіяльністю,\~відшкодовується особою,\~яка її\~завдала,\~за наявності\~її вини,\~крім випадків,\~встановлених частиною\~другою цієї\~статті. Моральна\~шкода відшкодовується\~незалежно від\~вини органу\~державної влади,\~органу влади\~Автономної Республіки\~Крим,\~органу місцевого\~самоврядування,\~фізичної або\~юридичної особи,\~яка її\~завдала: якщо\~шкоди завдано\~каліцтвом,\~іншим ушкодженням\~здоров`я\~або смертю\~фізичної особи\~внаслідок дії\~джерела підвищеної\~небезпеки; якщо\~шкоди завдано\~фізичній особі\~внаслідок її\~незаконного засудження,\~незаконного притягнення\~до кримінальної\~відповідальності,\~незаконного застосування\~запобіжного заходу,\~незаконного затримання,\~незаконного накладення\~адміністративного стягнення\~у вигляді\~арешту або\~виправних робіт; в інших випадках, встановлених законом. Згідно п.13 Постанови Пленуму Верховного Суду N 4 від 31.03.95 Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, судам необхідно враховувати, що відповідно до ст. 237-1 КЗпП за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин (незаконного звільнення або переведення, невиплати належних йому грошових сум, виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах тощо), яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. В обґрунтування вимог позовної заяви про стягнення моральної шкоди на користь позивача, останній зазначив, що внаслідок не виплати заробітної плати, позивач змушений був відмовляти собі у всьому необхідному для забезпечення нормального життя, а саме не мав повноцінного харчування, економив на опаленні, внаслідок чого хворів на ОРЗ, вимушений був взяти кошти з кредитної картки, в зв`язку з чим сплачує відсотки за користування коштами, що призводить до його душевного хвилювання. Суд вважає, що оскільки відповідачем було допущено порушення трудового законодавства, що підтверджується доказами, які містяться в матеріалах справи, суд вважає за необхідне визначити завдану позивачу моральну шкоду у розмірі 5 000 грн. 00 коп., яку вважає розумною та справедливою. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. В даному випадку позов задовольняється частково. Відповідно до п.1 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються. Згідно ч.6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання заяви у справах позовного провадження сплачується судовий збір фізичними особами у розмір 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання позовної заяви немайнового характеру, судовий збір справляється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік», у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений: на 1 січня 2020 року - 2102 гривня. Таким чином мінімальний розмір судового збору за подання заяви у справах позовного провадження має становити 2102,00 х 0,4 = 840,80 гривень. Згідно з ст.4 Закону України «Про судовий збір», Оскільки позов задовольняється частково, а саме: позовної вимоги майнового характеру, про стягнення заборгованості по заробітній платі яка задоволена повністю, та позовної вимоги майнового характеру про стягнення середнього заробітку за весь час затримки виплати розрахунку по заробітній платі, яка також задоволена повністю, а також позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, яка задоволена частково, то у відповідності до ч.6 ст.\~141\~ЦПК України суд стягує з відповідача судовий збір на користь держави, в загальному розмірі 840,80 грн., та на користь позивача в розмірі 576,3 грн., що становить 75% від суми - 768,40 грн. До початку розгляду справи по суті позивач не змінив предмет або підставу позову, не збільшив та не зменшив розмір позовних вимог, заяви про застосування строку позовної давності від відповідача до суду не надходили, а тому суд розглянув цивільну справу в межах пред`явлених вимог і на підставі поданих сторонами доказів. Згідно п.2 ч.1 ст. 430 ЦПК України, суд допускає негайне виконання рішень у справах про присудження працівникові виплати заробітної плати, але не більше ніж за один місяць. На підставі\~вище викладено,\~

Outcome: partial