Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-07 00:00:00

ПАТ КБ «Приватбанк» 27.11.2015 року звернувся до суду з позовом, в якому прохає стягнути з відповідача [PERSON] на його користь заборгованість за кредитним договором в сумі 39385 грн. 42 коп. та понесені судові витрати . Позовні вимоги обґрунтував тим, що відповідно до укладеного договору № PLRGRXЗ1660018 від 11.02.2011 року[PERSON] отримала кредит у розмірі 3617 грн. 33 коп. зі сплатою відсотків за користування кредитом за ставкою 0,12 % річних на суму залишку заборгованості за кредитом. Взяті на себе зобовязання [PERSON] не виконує. Станом на 10.11.2015 року загальна заборгованість відповідача перед банком складає 39385 грн. 42 коп., з яких: - 1362,11 грн. заборгованість за кредитом; - 1,05 грн. заборгованість по процентах за користування кредитом; - 1139,49 грн. - заборгованість по комісії за користування кредитом; - 34531,08 грн. пеня за несвоєчасність виконання зобовязань за договором; а також штрафи відповідно до п. 2.4.5.5 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. - штраф (фіксована частина), 1851,69 грн. штраф (процентна складова). У судове засідання представник позивача не з'явився, до суду надав письмову заяву, в якій просив розгляд справи провести в його відсутність при цьому вказав, що свої позовні вимоги він підтримує в повному обсязі. Відповідач [PERSON] також звернулася до суду з аналогічною заявою. Заявлені позовні вимоги визнала частково, зазначивши, що заборгованість виникла у зв'язку з скрутним матеріальним становищем, прохає суд врахувати ч.3 ст. 551 ЦК України та зменшити розмір пені, який значно перевищує тіло кредиту. Так відповідно до ч.2 ст.158 ЦПК України, з якої слідує, що особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності. Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши матеріали справи, дослідивши наявні по справі докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до договору № PLRGRXЗ1660018 від 11.02.2011 року, укладеного між банком-позивачем, як кредитором, та [PERSON], як позичальником, остання отримала кредит у сумі 3617,33 грн. на строк 24 місяці - з 11.02.2011 року по 10.02.2013 року зі сплатою щомісячно відсотків за користування кредитом за ставкою 0,12% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом, щомісячної винагороди за надання фінансового інструменту у розмірі 122,33 грн., одноразової винагороди за надання фінансового інструменту у розмірі 126,61 грн. Позичальник зобов»язалася щомісячно з 11 по 16 число надавати банку грошові кошти (щомісячний платіж) у сумі 277 грн. 52 коп. для погашення заборгованості за кредитом, яка складається із заборгованості за кредитом, відсотків, винагороди, комісій, а також інших витрат згідно з Умовами. Відповідач взяті на себе зобовязання не виконала - не вносила платежі на погашення кредиту та відсотки за користування ним в повному обсязі, та у визначений строк, тобто порушувала умови договору. Станом на 10.11.2015 року загальна заборгованість відповідача перед банком складає 39385 грн. 42 коп., з яких: - 1362,11 грн. заборгованість за кредитом; - 1,05 грн. заборгованість по процентах за користування кредитом; - 1139,49 грн. - заборгованість по комісії за користування кредитом; - 34531,08 грн. пеня за несвоєчасність виконання зобовязань за договором; а також штрафи відповідно до п. 2.4.5.5 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. - штраф (фіксована частина), 1851,69 грн. штраф (процентна складова). Згідно ст.ст. 526, 530 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства та у встановлені договором строки. Ст. 525 Цивільного кодексу України встановлено, що одностороння відмова від зобовязання або одностороння зміна його умов не допускається. Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобовязання. За ч.1 ст. 610 ЦК України порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання. За ч.1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. В ч. 1\~ст. 1054 ЦК України\~зазначено, що за кредитним договором кредитодавець зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ч.1 ст. 546, ст. 549 ЦК виконання зобовязання забезпечується, зокрема, неустойкою, яка визначається як пеня та штраф і є грошовою сумою чи іншим майном, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення зобовязання. Сплата неустойки є правовим наслідком у разі порушення зобовязання (п.3 ч.1 ст. 611 ЦК). Згідно із п. 2.4.5.1. та п. 2.4.5.5. Умов надання споживчого кредиту у випадку несвоєчасного погашення заборгованості по кредиту позичальник сплачує банку пеню у розмірі 1,25% від суми простроченого платежу, але не менше 1 гривні за кожень день прострочки платежу. При порушенні позичальником строків платежів по будь-якому з грошових зобов'язань, передбачених договором, більш ніж на 90 днів, позичальник зобов'язаний сплатити банку штраф у розмірі 500 грн.+5% від суми заборгованості. Відповідно до\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Кредитним договором передбачено відповідальність за порушення зобов'язання, а саме: пеня та штраф. Тобто за одне й те саме порушення зобов'язання передбачена подвійна відповідальність одного виду. При цьому в\~ст. 61 Конституції України\~зазначено, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Згідно із роз'ясненнями, наданими у п. 27 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин» положення частини третьої\~статті 551 ЦК України\~про зменшення розміру неустойки може бути застосовано судом лише за заявою відповідача до відсотків, які нараховуються як неустойка, і не може бути застосовано до сум, які нараховуються згідно з частиною другою\~статті 625 ЦК України, які мають іншу правову природу. При цьому проценти, які підлягають сплаті згідно з положеннями статей\~1054,\~1056-1 ЦК України, у такому порядку не підлягають зменшенню через не співмірність із розміром основного боргу, оскільки вони є платою за користування грошима і підлягають сплаті боржником за правилами основного грошового боргу. За правилами\~ст. 549 ЦК України\~неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного виконання грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. \~ Тобто пеня - це санкція, яка нараховується з першого дня прострочення й до тих пір поки зобов'язання не буде виконано. Її розмір збільшується залежно від продовження правопорушення. Істотними обставинами в розумінні частини третьої\~статті 551 ЦК України\~можна вважати, зокрема, ступінь виконання зобов'язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов'язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу (наприклад, відсутність негативних наслідків для позивача через прострочення виконання зобов'язання). Із матеріалів справи слідує, що сума боргу за тілом кредиту становить 1362 грн. 11 коп., а розмір пені 34531 грн. 08 коп., тобто, значно перевищує розмір заборгованості. Врахувавши вищевикладене, суд вважає можливим застосувати положення ч. 3\~ст. 551 ЦК України\~та зменшити розмір неустойки до 1362 грн. 11 коп. Суд вважає, що пеня, нарахована позивачем за несвоєчасність виконання зобов'язань за договором значно перевищує розмір збитків, нанесених внаслідок невиконання умов вказаного договору і є неспівмірною, тому пеня за несвоєчасність виконання зобов'язань за договором підлягає стягненню в межах 1362,11 грн., що відповідає принципам розумності та справедливості. Таким чином, загальна сума заборгованості за кредитом, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача: 6216 грн. 45 коп., яка складається з 1362 грн. 11 коп. кредиту; 1 грн. 05 коп. відсотків; 1139 грн. 49 коп. комісії; 1362 грн. 11 коп. пені; 500 грн. штрафу (фіксована частина); 1851 грн.69 коп. штраф ( процентна складова). Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України, стороні на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволені яких позивачеві відмовлено. Враховуючи викладене, з відповідача на користь позивача також слід стягнути судовий збір відповідно до ч. 1\~ст. 88 ЦПК України в сумі 621 грн. 60 коп.

Outcome: approved