Jurisdiction: civil
Date: 2014-11-16 00:00:00

ПАТ ДТЕК «Дніпрообленерго» 18.07.2014р. звернулося до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування шкоди. В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що 13.01.2014 року під час перевірки стану приладів обліку та електроустановок у відповідача за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Косарева, буд. 15 було виявлено самовільне підключення напруги споживача поза приладом обліку шляхом підключення накиду на окрему розетку, що йде від до облікових проводів, електроенергія споживається, приладом обліку не враховується, в наслідок чого відповідачем було спричинено матеріальний збиток. Позивач в уточненій позовній заяві просив суд стягнути з відповідача на користь позивача суму відшкодування збитків у розмірі 13 367,20 грн. та судові витрати. Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги не визнав в повному обсязі. Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та просив відмовити в задоволенні позову. Згідно ч.3 ст.10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності з ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. На підставі ст.59 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані та здобуті докази, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за наступних підстав. Згідно ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. На підставі ч.1 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що ? частина домоволодіння № 15 по вул. Косарева у м. Дніпропетровську належить [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.01.2003 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Дніпропетровської державної нотаріальної контори за реєстровим № 2-43. (а.с.32). У відповідності з технічним паспортом Комунального підприємства «Дніпропетровське міжміське бюро технічне інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради від 01 листопада 2002 року в домоволодінні № 15 по вул.Косарева у м. Дніпропетровську самочинно збудований житловий будинок літ. Г-1, сіни, гараж, які підлягають введенню в експлуатацію (а.с. 34-38). 01.12.2003 року між [PERSON] та ВАТ «ЕК «Дніпрообленерго»» було укладено договір № 4709140 про користування електричною енергією для побутових споживачів Дніпропетровської області (а.с. 12-13). Згідно п. 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, споживач зобов’язується забезпечити належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред’явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об’єкту для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об’єкті споживача. Відповідно до п. 37 Правил енергопостачальник має право проводити технічну перевірку (перевіряти технічну справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку). Згідно ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об’єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. 13.01.2014 року під час перевірки стану електричних приладів обліку та електроустановок за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Косарева, 15, було виявлено самовільне підключення напруги споживача поза приладом обліку шляхом підключення накиду на окрему розетку, що йде від до облікових проводів, в наслідок чого відповідачем було спричинено матеріальний збиток (а.с.5-6). На підставі п. 53 Правил представниками 4 РЕМ ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» електромонтером [PERSON], контролерами [PERSON] та [PERSON] 13.01.2014 року було складено акт Н № Д 014986 про порушення у присутності [PERSON], який був ознайомлений з зазначеним актом та зауважень до акту не надав, про що свідчить його особистий підпис (а.с.5). Допитані у судовому засіданні 29.10.2014 року в якості свідків [PERSON], [PERSON] та [PERSON] суду пояснили, що акт Н № Д 014986 про порушення від 13.01.2014 року було складено згідно вимог чинного законодавства в присутності [PERSON], який був ознайомлений з зазначеним актом та зауважень до акту не надав. Відповідно до розрахунку розміру відшкодування збитків по вищевказаному акту, відповідачем було спричинено матеріальний збиток в розмірі 13 367,20 грн. (а.с.8). Такі дії є порушеннями в електроенергетиці, що прямо передбачено ст. 27 Закону України «Про електроенергетику», п. 48 Правил користування електричною енергією для населення. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач електроенергії несе відповідальність за порушення правил користування нею і згідно ст. 27 таке правопорушення тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Згідно п. 42 Правил споживач зобов’язується забезпечити належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред’явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об’єкту для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об’єкті споживача. Згідно п. 37 Правил енергопостачальник має право проводити технічну перевірку (перевіряти технічну справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку). Згідно п. 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. На підставі акту Н № Д 014986 про порушення від 13.01.2014 року та відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованої в Мін'юсті 04.07.2006 року за № 782/12656, позивачем розраховано вартість не облікованої електроенергії за період з 13.01.2013 року по 13.01.2014 року (за 365 днів), тобто розмір завданого [PERSON] збитку склав 13 367,20 грн.(а.с. 8). Згідно ст. 526 ЦК України, зобов'язання повинне виконуватися належним чином відповідно до умов договору і вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а при відсутності таких умов і вимог – відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно застосовуються. Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання наступають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов'язання унаслідок односторонньої відмови від зобов'язань, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов договору; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків і моральної шкоди. Згідно ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливістю виконання грошового зобов'язання. Під збитками розуміють витрати, проведені кредитором, втрата або пошкодження його майна, а також не одержані кредитором доходи, які він одержав би, якби зобов’язання було виконано боржником належним чином. Аналізуючи надані та здобуті докази суд приходить до висновку, що позовні вимоги доведені повністю та підлягають задоволенню, оскільки відповідач будучи споживачем допустив використання електроенергії, що не враховувалась лічильником, чим заподіяла збитки підприємству ПАТ ДТЕК «Дніпрообленерго», а тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути суму відшкодування збитків у розмірі 13 367,20 грн. Частиною 1 статті 88 ЦПК України встановлено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Позивачем при поданні позову було сплачено судовий збір у розмірі 243,60 грн., тому з відповідача на користь позивача також слід стягнути судові витрати, які ним було сплачено при поданні позову, а саме: судовий збір. На підставі викладеного та

Outcome: approved