Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-02 00:00:00

Описова частина Короткий зміст позовної заяви У грудні 2020 року акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк», Банк) звернулося до суду з позовом до [PERSON] , в якому зазначає, що 29 жовтня 2018 року між ним та [PERSON] укладено договір про надання банківських послуг шляхом підписання відповідачем анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг. Позивач зазначав, що за умовами вказаного договору Відповідачу було відкрито кредитний рахунок та встановлено початковий кредитний ліміт у розмірі що зазначено у довідці, в подальшому кредитний ліміт був збільшений до 28000,00 грн. [PERSON] взяті на себе зобов`язання за кредитним договором належним чином не виконував, на вимоги про погашення заборгованості не реагував, унаслідок чого станом на 20 жовтня 2020 року утворилась заборгованість\~у розмірі 24404,56 грн, з яких: заборгованість за тілом кредиту 22567,76 грн, заборгованість за простроченим тілом кредиту 22547,76грн., заборгованість за простроченими відсотками 1836,80грн. Ураховуючи викладене, ПАТ КБ «ПриватБанк» просить суд стягнути з [PERSON] на свою користь заборгованість за кредитним договором станом на 20 жовтня 2020 року у розмірі 24404,56 грн та судові витрати. Аргументи учасників справи Представником позивача подано клопотання про розгляд справи за відсутності представника Позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи. Відзив на позовну заяву відповідач не надав. В судове засідання відповідач не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, за зареєстрованим місцем проживання (перебування), відповідно до положень статті 128 ЦПК України. Відповідно до ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Відповідно до ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу у порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. У відповідності до вимог ст. 280-281 ЦПК України, з урахуванням особливостей, встановлених для розгляду справ в порядку спрощеного позовного провадження, суд вважає за можливе вирішити справу в заочному порядку, з огляду на те, що відповідач повідомлявся про перебування в провадженні суду даної справи на поштову адресу за зареєстрованим місцем проживання, однак у встановлений судом термін відзив на позовну заяву не подав, крім того, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи. Фактичні обставини справи, встановлені судами 29 жовтня 2018 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» [PERSON] укладено договір про надання банківських послуг шляхом підписання відповідачем анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг (а.с.9,12). До кредитного договору Банк додав\~Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку ресурс: Умов та правил надання банківських послуг розміщені на сайті:\~https://privatbank.ua/ (а. с. 13-58). З наданого позивачем до позовної заяви розрахунку заборгованості за договором №б/н від 29 жовтня 2018 вбачається, що заборгованість » [PERSON] станом на 20 жовтня 2020 року утворилась заборгованість\~у розмірі 24404,56 грн, з яких: заборгованість за тілом кредиту 22567,76 грн, заборгованість за простроченим тілом кредиту 22547,76грн., заборгованість за простроченими відсотками 1836,80грн Також, з наданого Банком розрахунку заборгованості видно, що при нарахуванні суми боргу за відсотками використовувалась процентна ставка 3,5 % (місячна), що дорівнює 42% річних (3,5х12=42), а також процента ставка за невиконання зобов`язань щодо повернення кредиту застосована 7% (на місяць), що дорівнює 84% річних (7х12=84). Окрім того, з розрахунку заборгованості, також видно, що позичальник активно користувався наданими Банком кредитними коштами, а також активно здійснював погашення боргу, вносячи різні суми, зокрема: погашення суми заборгованості за тілом кредиту загалом становить 36935,47 грн., погашення заборгованості за простроченими відсотками 6399,78 грн (а.с.5-6). З наданого до позову Паспорта споживчого кредиту, який особисто підписаний Відповідачем 09 вересня 2019 року (а.с.10-11) встановлено, що строк договору становить 240 місяців (п.3 Основні умови кредитування з урахування побажань споживача), процентна ставка: у пільговий період 0,00001% річних, поза межами пільгового періоду 42% річних для картки «Універсальна Голд» та 43,2% річних для картки «Універсальна»; при невиконанні зобов`язань щодо повернення кредиту -84% річних для картки «Універсальна Голд» та 86,4% річних для картки «Універсальна»; штраф за прострочення платежів більш ніж на 30 днів 500 грн. плюс 5% від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій (а.с.12). Суд перевіривши наданий письмовий доказ - паспорт споживчого кредиту, який особисто підписаний Відповідачем вважає його належним та допустимим доказом, з огляду на наступне. Перевіривши, наданий Позивачем розрахунок заборгованості за кредитом, суд встановив, що він повністю відповідає умовам кредитування відображеним у Паспорті споживчого кредиту, викладених у п.4 процентна ставка за межами пільгового періоду, відсотків річних -42%, п.6 штраф за прострочення більш ніж на 30 днів за обов`язковими платежами за карткою (500+ 5% від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій), процентна ставка, яка застосовується при невиконанні зобов`язання щодо повернення кредиту -84% (річних) (а.с.12). Окрім того, Банком на підтвердження заявлених позовних вимог до позовної заяви додано анкети заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку; довідку про відкриття рахунку; довідка про встановлення кредитного ліміту; виписка по рахунку, які у сукупності з наданими доказами підтверджують укладення між сторонами кредитного договору. З довідки про видачу [PERSON] на підставі кредитного договору №б/н кредитних карток встановлено, що 29 жовтня 2018 року Відповідачу було відкрито картковий рахунок та видано картку № [NUMBER] , термін дії до липня 2023 року (а.с.8). З довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної карти оформленої на [PERSON] , договір без номера вбачається, що спочатку на картку № [NUMBER] Відповідачу було встановлено кредитний ліміт 3000,00грн., який 13 грудня 2019року збільшився до 15000,00грн., 14 грудня 2019 рок збільшився до 28000,00 грн., 14 грудня 2019 року зменшився до 25000,00 грн., 05 лютого 202 збільшився до 28000,00грн., а 07 квітня кредитний ліміт вже становив 0,00 грн (а.с.7). З виписки по картці наданій позивачем вбачається, що Відповідач по картці: № [NUMBER] здійснював операції, у тому числі із ідентифікацією особи, яка поповнює рахунок, а також здійснював операції через Приват 24 тощо (а.с.66-68). Мотивувальна частина Позиція суду та застосовані норми права Відповідно до частин першої, другої\~статті 207 ЦК України\~правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України). Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що\~до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору. Кредитний договір\~укладається\~у\~письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України). Згідно із\~частиною першою\~статті 633\~ЦК України\~ публічним\~є\~договір,\~в\~якому\~одна сторона\~\~підприємець\~взяла на\~себе\~обов`язок\~здійснювати\~продаж\~товарів,\~виконання\~робіт\~або надання\~послуг\~кожному,\~хто\~до\~неї звернеться\~(роздрібна\~торгівля,\~перевезення\~транспортом\~загального користування,\~послуги\~зв`язку,\~медичне,\~готельне,\~банківське\~обслуговування\~тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. За змістом\~статті 634 \~цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (у цьому випадку АТ КБ «ПриватБанк»). Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений. За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів. Відповідно до\~частини першої\~статті 1048\~ЦК України\~позикодавець має\~право на\~одержання від\~позичальника процентів\~від суми\~позики,\~якщо інше\~не встановлено\~договором або\~законом.\~Розмір і\~порядок одержання\~процентів встановлюються\~договором.\~Якщо договором\~не встановлений\~розмір процентів,\~їх розмір\~визначається на\~рівні облікової\~ставки Національного\~банку України.\~ У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками. За змістом\~статті\~549\~ЦК\~України неустойкою\~(штрафом,\~пенею)\~є грошова\~сума або\~інше майно,\~які боржник\~повинен передати\~кредиторові у\~разі порушення\~боржником зобов`язання. \~Штрафом\~є\~неустойка,\~що\~обчислюється\~у відсотках\~від\~суми\~невиконаного або\~неналежно\~виконаного\~зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання. Частинами першою,\~другою\~статті\~551\~ЦК\~України\~визначено,\~що\~предметом\~неустойки може\~бути\~грошова\~сума,\~рухоме\~і\~нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства. Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Таким чином, у разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави, стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави, стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі). На підставі наданих Позивачем доказів суд вважає встановленою наявність кредитних правовідносин між сторонами та наявність заборгованості у Відповідача перед Позивачем. Оскільки Відповідачем не спростовано розмір заборгованості за тілом кредиту 22567,76 грн., в тому числі заборгованість за простроченим тілом кредиту 22547,76грн., заборгованість за простроченими відсотками 1836,80грн., нараховані Банком у відповідності з узгодженими сторонами умовами кредитування, викладеними у Паспорті споживчого кредиту підписаному сторонами в день видачі кредиту 09 вересня 2019 року, то така заборгованість підлягає стягненню у судовому порядку. Щодо судових витрат Відповідно до п.1 ч.2, ч.1\~ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. На підставі викладеного,

Outcome: approved