Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-24 00:00:00

Описова частина Короткий зміст позовних вимог 10.02.2020 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшов даний позов, у якому позивач просить стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 12 845,84 грн., за кредитним договором №б/н від 13.07.2011. Аргументи учасників справи. Свій позов позивач обґрунтовує тим, що 13.07.2011 відповідач підписав заяву №б/н, згідно якої отримав кредит у розмірі 7400,00 грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», та «Тарифами Банку» які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві. При укладенні договору сторони керувалися ч.1 ст.634 ЦК України. Відповідач у зв`язку з порушенням зобов`язання за кредитним договором має заборгованість, станом на 09.12.2019, в розмірі 12845,84 грн. Виниклу заборгованість відповідач добровільно погашати не бажає, та ухиляється від виконання своїх обов`язків. Тому позивач і пред`явив даний позов. Заходи досудового врегулювання спору Позивачем не проводились, оскільки законом не встановлена їх обов`язковість для спірних правовідносин. Позивач подав клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотання про розгляд справи за його відсутності, а також заявку на отримання процесуальних документів в електронній формі. Відповідач подав відзив на позов, в якому просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. В обґрунтування зазначив, що позивачем не надано до суду доказів оформлення та укладення між сторонами та відповідно отримання позичальником Умов та Правил надання банківських послуг і Тарифів, що в сукупності із Заявою та Пам`яткою клієнта, свідчило про укладений у належній формі договір між сторонами про надання банківських послуг. За відсутності доказів на підтвердження погодження умов кредитування між банком та [PERSON] , є відсутніми правові підстави щодо нарахування відсотків за користування кредитом та стягнення з Відповідача заборгованості за відсотками та штрафними санкціями. Позивачем не надано жодного доказу того, що відповідна картка передбачена умовами Заяви, була видана відповідачу, як і не надано суду відомостей, що підтверджують строк дії картки, що є істотними умовами договору, доказів зарахування кредитних коштів на картку. При цьому матеріали справи не містять відомостей, що підтверджують факт наявності заборгованості відповідача за кредитним договором у розмірі 12 845, 84 гривень. Позивачем не надано доказів відкриття рахунку, виписики по рахунку, який і мав би підтвердити рух грошових коштів, наявність або відсутність заборгованості, та з якого суд мав би встановити який саме розмір грошових коштів було отримано позичальником, а додана до матеріалів справи довідка про умови кредитування з використанням кредитки «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» не містить підпису відповідача, та не містить відомостей про отримання вказаних документів з боку позичальника. Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 25.02.2020 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Згідно з ч. 2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Заходи забезпечення позову судом не вживалися. Мотивувальна частина Фактичні обставини, встановлені судом. Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, встановив наступне. Акціонерне товариство Комерційний банк «ПриватБанк» (АТ КБ «ПриватБанк») відповідно до статуту є правонаступником всіх прав та зобов`язань Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» (а.с.44 - 45). Згідно з випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 14.06.2018 року АТ КБ «ПриватБанк» зареєстроване як юридична особа 19.03.1992, основний вид економічної діяльності, 64.19 - інші види грошового посередництва (а.с.43). Згідно з банківською ліцензією № 33 від 05.10.2011, АТ КБ «ПриватБанк» має право надання банківських послуг, визначених ч. 3 ст. 47 ЗУ «Про банки та банківську діяльність» (а.с.42). Відповідно до відомостей з ЄДРПОУ від 01.03.2018 ПАТ КБ «ПриватБанк» має організаційну правову форму акціонерного товариства, правовий статус суб`єкта - юридична особа, види діяльності за КВЕД - 2010: 64.19. Інші види грошового посередництва; 64.92. Інші види кредитування; 64.99.Надання інших фінансових послуг (крім страхування та пенсійного забезпечення); 66.11 Управління фінансовими ринками; 66.12. Посередництво за договорами по цінних паперах або товарах; 66.19 Інша допоміжна діяльність у сфері фінансових послуг, крім страхування та пенсійного забезпечення. (а.с. 40). Згідно зі змісту анкети - заяви б/н від 13.07.2011 про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у ПриватБанку, яка підписана сторонами: [PERSON] , та представником ПАТ КБ «Приватбанк», «дана заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також тарифами, складають договір про надання банківських послуг. Я ознайомився та згідний з Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також тарифами банку, які були надані мені для ознайомлення в письмовому вигляді. Я зобов`язуюсь виконувати умови Умов та Правил наданих банківських послуг, а також регулярно знайомитися з їх змінами на сайті Приватбанку www.privatbank.ua.». Крім цього в анкеті - заяві містяться персональні дані відповідача, а також стоїть позначка проти платіжної картки «Універсальна», та вказаний кредитний ліміт на платіжну картку кредитка «Універсальна» /GOLD - 1000,00 грн. (а.с.18). Відповідно до витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» Базова процентна ставка в місяць, яка нараховується на залишок заборгованості, становить 3,0 %. Штраф за порушення строків платежів за будь - яким із грошових зобов`язань становить 500,00 грн. +5% від суми заборгованості за кредитним лімітом, з урахуванням нарахованих і прострочених процентів і комісій. Пеня = Пеня 1+ пеня 2. Пеня1 нараховується на кожен день прострочення кредиту; пеня 2 = 1% від заборгованості, але не менше 30 грн., на місяць, нараховуються 1 раз на місяць при наявності простроченого кредиту або відсотків 5 і більше днів при виникнення прострочення на суму 50 грн. (а.с.19). Відповідно до розрахунку заборгованості за договором № б/н від 13.07.2011 станом на 31.05.2015 сума боргу становить 3627,37 грн.(а.с.6-8). Відповідно до розрахунку заборгованості за договором № б/н від 13.07.2011 станом на 30.09.2019 сума боргу становить 3473,99 грн.(а.с.9-16). Відповідно до розрахунку заборгованості за договором № б/н від 13.07.2011 станом на 09.12.2019 сума боргу становить 12845,84 грн.,(а.с.17). Пунктом 1.1.5.1. Умов та правил надання банківських послуг»» передбачено, що зміни та доповнення до цього Договору вносяться Банком в односторонньому порядку у випадках не заборонених чинним законодавством України, шляхом його розміщення на цьому сайті у новій редакції. Згідно п.п.1.1.6.1 Умов та правила надання банківських послуг, якщо інше не зазначено у відповідному підрозділі Умов та Правил, Договір діє протягом 12 місяців з моменту підписання Клієнтом Заяви про приєднання. Якщо протягом цього строку жодна зі Сторін не проінформує іншу Сторону про припинення дії Договору, він автоматично лонгується на такий же строк. Згідно п.2.1.1.2.5 Умов та правил надання банківських послуг сторони узгодили, що протягом строку кредиту розмір кредитного ліміту може бути змінений Банком в односторонньому порядку як в сторону збільшення, так і в сторону зменшення. (а.с. 24-36). Мотиви, з яких виходить суд, та застосування норм права. Згідно п.1 ч.2 ст.11 Цивільного Кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Частиною 1 ст. 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до змісту ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Згідно ст. 627 ЦК України встановлено, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. За змістом ч.1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Згідно ч.1 ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства. Відповідно до п.2 ч.1 ст.208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти правочини між фізичною та юридичною особою, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу. Судом встановлено, що між позивачем та відповідачем було підписано анкету - заяву від 13.07.2011. В заяві серед іншого зазначено, що «дана заява разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також тарифами, складають договір про надання банківських послуг. Я ознайомилась та згідна з Умовами та Правилами надання банківських послуг, а також тарифами банку, які були надані мені для ознайомлення в письмовому вигляді. Я зобов`язуюсь виконувати умови Умов та Правил наданих банківських послуг, а також регулярно знайомитися з їх змінами на сайті Приватбанку www.pb.ua.». Крім цього в анкеті - заяві містяться персональні дані відповідача, а також стоїть позначка проти платіжної картки «Універсальна», та вказаний кредитний ліміт на платіжну картку кредитка «Універсальна» /GOLD - 1000,00 грн. (а.с.18). Даною заявою відповідач висловив згоду про укладення кредитного договору та особистим підписом засвідчив свою згоду. Відповідач не заперечив факт підписання даної заяви, проте заперечив факт отримання банківської карточки, та факт зарахування на неї коштів. Відповідно до ч.2 ст. 642 ЦК України, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом. В той же час анкета - заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 13.07.2011 не містить відомостей про оформлення відповідачем кредитного договору в розмірі та на умовах, зазначених у позовній заяві. В заяві відсутні відомості про вид кредитної картки, яку бажав отримати клієнт, та розмір кредитного ліміту. Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» «Універсальна, 30 днів пільгового періоду, не містить підписів, як позивача так і відповідача, та дати його складання. Пам`ятка клієнта відсутня в матеріалах справи. Крім того, ст.1048 ЦК України передбачено, що розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Статтею 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк чи інша фінансова установа надає кредит позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ст. 1055 ЦК України кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним. Позивачем, у відповідності до частини 8 ст.175 ЦПК України, не зазначалися докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності). Позивач на підтвердження наявності заборгованості з боку відповідача надав розрахунок заборгованості за договором № б/н від 13.07.2011 станом на 31.05.2015, згідно якого сума боргу становить 3627,37 грн.(а.с.6-8). Згідно розрахунку станом на 30.09.2019 сума боргу становить 3473,99 грн. (а.с.9-16). Згідно розрахунку станом на 09.12.2019 сума боргу становить 12845,84 грн. (а.с.17). Згідно даного розрахунку, заборгованість складається з наступного: 3889,67 грн. - заборгованість за тілом кредиту; 00,00 грн. заборгованість за поточним тілом кредиту; 3889,67 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредиту; 0,00 грн. - заборгованість за нарахованими відсотками; 0,00 грн. - заборгованість за простроченими відсотками; 644,70 грн. - заборгованість за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625; 7223,57 грн. - нарахована пеня, 0,00 грн. - нараховано комісії; а також штрафи відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг, з яких 500,00 грн. - штраф (фіксована частина), 587,90 грн. - штраф (процентна складова). Згідно ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства. Відповідно до ч.1 ст. 530 ЦК України якщо зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Відповідно до ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Підписом у анкеті - заяві про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку від 13.07.2011, що є договором приєднання до надання банківських послуг, відповідач погодився з умовами та правилами надання банківських послуг, однак, з цієї заяви не вбачається суми наданого кредитного ліміту зазначеного в позовній заяві. В даній заяві - анкеті відсутні відомості, домовленість сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту. Також безпосередньо укладений між сторонами кредитний договір від 13.07.2011 у вигляді анкети - заяви про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, підписаної сторонами, не містить і строку повернення кредиту (користування ним). Звертаючись до суду з позовом, АТ КБ «Приватбанк» зазначає, що [PERSON] отримав кредит у розмірі 7400,00 гривень у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. На підтвердження вказаних обставин позивач надав анкету - заяву від 13.07.2011, витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», без підписів сторін та реквізитів документу, розрахунки заборгованості, та витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, без реквізитів, та дати прийняття, та без підпису сторін. Згідно ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи . Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг. Емітенти зобов`язані в порядку та строки, установлені договором, надавати власникам рахунків виписки про рух коштів на їх рахунках за операціями, що виконані користувачами електронних платіжних засобів. Форма виписки повинна включати всі обов`язкові реквізити, передбачені нормативно-правовим актом Національного банку з питань організації операційної діяльності в банках України (пункт 8 розділу VII Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705. Згідно до норм даного положення, документи за операціями з використанням електронних платіжних засобів мають статус первинного документа та можуть бути використані під час урегулювання спірних питань. Згідно Постанови Національного банку України від 18.06.2003 року № 254 «Про затвердження Положення про організацію операційної діяльності в банках України», яка була чинною до 07.07.2018 року, операції, які здійснюють банки, мають бути належним чином задокументовані. Підставою для відображення операцій за балансовими та/або позабалансовими рахунками бухгалтерського обліку є первинні документи. Первинні документи мають бути складені під час здійснення операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення в паперовій та/або в електронній формі. Виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту. Банківська виписка має статус первинного документу, що підтверджено Переліком типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів, затвердженого наказом Мін`юсту від 12.04.12 р. № 578/5 (далі - Перелік № 578/5), згідно якого до первинних документів, які фіксують факт виконання госоперації та служать підставою для записів у регістрах бухобліку і в податкових документах, віднесені:касові, банківські документи; повідомлення банків; виписки банків;корінці квитанцій і касових чекових книжок. Відповідно до п.6 Постанови Правління НБУ №75 від 04.07.2018 року «Про затвердження Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України», банк зобов`язаний забезпечити: документування всіх операцій, що здійснюються його відокремленими підрозділами (складання первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку); своєчасне, повне та достовірне відображення в регістрах бухгалтерського обліку всіх операцій, які здійснюють його відокремлені підрозділи; дотримання відокремленими підрозділами вимог облікової політики банку; виконання відокремленими підрозділами потрібних процедур внутрішнього контролю; формування та зберігання відокремленими підрозділами первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, звітів відповідно до вимог законодавства України; формування звітності в розрізі відокремлених підрозділів; надання інформації в розрізі відокремлених підрозділів банку зовнішнім користувачам (Національному банку України, органам статистики та іншим органам відповідно до вимог законодавства України). Згідно п.15 цього положення, операції банку мають бути зареєстровані та відображені в регістрах бухгалтерського обліку в день їх здійснення або наступного робочого дня, якщо операція здійснена після закінчення операційного дня (часу) банку або у вихідні чи святкові дні. Пунктом 41 даного положення, передбачено, що операції, які здійснює банк, мають бути належним чином задокументовані. Згідно п.п.1 п.59 даного положення, банк обов`язково має складати на паперових та/або електронних носіях такі регістри: особові рахунки та виписки з них Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Частиною 1 ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом. Згідно ч. 6 ст. 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України, позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. У відповідності до норм ч.1.ст.84 ЦПК учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. Позивачем, у відповідності до частини 8 ст.175 ЦПК України, не зазначалися докази, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності). Позивачем, з невідомих причин, не надано до суду первинні банківські документи - виписки по особових рахунках Відповідача по кредитній картці «Універсальна» на підтвердження наявності заборгованості по тілу кредиту, процентів за користування кредитом та штрафних санкцій, що свідчить про недоведеність Позивачем своїх позовних вимог. Сам по собі розрахунок заборгованості, наданий Банком, не може свідчити про обґрунтованість розміру боргу, оскільки відповідні обрахунки мають ґрунтуватися на нормах договору, погоджених сторонами, що в цій справі не мало місця. Отже, наданий представником позивача розрахунок заборгованості за кредитом є відображенням односторонніх арифметичних розрахунків позивача і не є правовою підставою для стягнення відповідних сум та не може слугувати доказом безспірності розміру грошових вимог позивача до відповідача Згідно з п. 14 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року №5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних правовідносин», суди повинні розмежовувати кредитний договір, який є недійсним у силу закону (нікчемний) або може бути визнаний таким у судовому порядку (оспорюваний) з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК, та кредитний договір, який є неукладеним (не відбувся), що не може бути визнаний недійсним, зокрема, у випадку, коли сторони в належній формі не досягли згоди щодо хоча б з однієї його істотної умови або зміст яких неможливо встановити виходячи з норм чинного законодавства (статті 536, 638, 1056-1 ЦК). Зазначені АТ КБ «Приватбанк» обставини не є підставою для задоволення позову в частині стягнення тіла кредиту, оскільки у матеріалах справи відсутні докази отримання відповідачем кредиту у розмірі 7400,00 (сім тисяч чотириста гривень). Що стосується нарахованих пені та штрафних санкцій, суд зазначає наступне. Позивач не надав жодного доказу, що наданий ним витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, який не містять реквізитів щодо їхньої дати прийняття та затвердження, є складовою частиною укладеного між сторонами кредитного договору, укладеного у вигляді підписання анкети - заяви від 13.07.2011, враховуючи те, що вони не підписані відповідачем та позивачем, витяг з тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», не містить підписів сторін та реквізитів документу Суд вважає, що позивачем не доведено того факту, що саме надані ним Умови та правила надання банківських послуг в ПриватБанку, без підпису сторін та без реквізитів, застосовувалися до правовідносин між сторонами при підписанні анкети - заяви від 13.07.2011. Роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в Умови та Правила споживчого кредитування. До такого висновку дійшов і Верховний Суд України у постанові від 11 березня 2015 року (провадження № 6-16цс15). Кредитор міг додати до позовної заяви витяг з Умов і Правил надання банківських послуг у будь-яких редакціях, що найбільш сприятливі для задоволення позову. Без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та Правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, наданий банком витяг з Умов та Правил надання банківських послуг не може розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджує вказаних обставин. Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду у справі №182/1806/17 від 07.08.2019. Згідно з правовою позицією Верховного суду України сформованих у справі № 6-16цс15 від 11.03.2015 року, у якій зазначається, що Умови надання споживчого кредиту фізичним особам не можна вважати складовою частиною укладеного між сторонами кредитного договору, якщо такі Умови не містять підпису позичальника. Аналогічна позиція була висловлена Верховним Судом України у постановах від 10.06.2015 року у справі № 6-698цс15, від 01.07.2015 року у справі №6-757цс15. Без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачці Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачкою кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 справа № 342/180/17. Згідно до ч.ч.5, 6 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права. Згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та Правила надання банківських послуг в ПриватБанку, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, надані банком витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» та витяг з Умов та Правил надання батьківських послуг в ПриватБанку не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із [PERSON] кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Тому вимога, про стягнення пені, штрафу, заборгованості за простроченими відсотками, за договором про надання банківських послуг, не підлягає задоволенню. Враховуючи все вище викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, не підтверджені жодними належними та допустимим доказами, тому в задоволенні позовних вимог слід відмовити повністю. До початку розгляду справи по суті позивач не змінив предмет або підставу позову, не збільшив та не зменшив розмір позовних вимог, заяви про застосування строку позовної давності від відповідача до суду не надходили, а тому суд розглянув цивільну справу в межах пред`явлених вимог і на підставі поданих сторонами доказів. У зв`язку з тим, що суд дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову, судом не вбачається підстав для відшкодування судового збору, тому судовий збір не стягується з відповідача.

Outcome: dismissed