Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-21 00:00:00

Описова частина Короткий зміст позовних вимог Позивач звернулася до суду з позовом до Миронівської міської ради Київської області, мотивуючи заявлені вимоги тим, що [INFO] помер її батько [PERSON] , який на день смерті був зареєстрований та проживав у селі Фролівка Миронівського району Київської області. Після його смерті відкрилась спадщина. Спадковим майном є житловий будинок з господарськими спорудами, земельна ділянка площею 0,25 га, призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд, та земельна ділянка площею 0,4216 га, призначена для ведення особистого селянського господарства, які розташовані по [ADDRESS] , а також земельна ділянка площею 2,5101 га, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. На день смерті [PERSON] його спадкоємцями за законом була вона, дочка померлого, та його син [PERSON] . Пропустивши строк для прийняття спадщини, [PERSON] звернувся до нотаріусу для засвідчення його підпису у заяві, відповідно до якої на видачу свідоцтва про право на спадщину та отримання спадкового майна не претендує. За життя [PERSON] склав заповіт, яким усе своє майно заповідав їй - своїй дочці [PERSON] . У встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори вона не зверталася, оскільки з початку грудня 2018 року до середини січня 2019 року вона та всі члени її сім'ї тяжко перехворіли. Погіршення стану її здоров`я було обумовлене періодичними перепадами її кров`яного тиску, систематичними серцевими болями та больовими проявами остеохондрозу, що також значно ускладнювало вчинення нею будь-яких активних дій, необхідних, у першу чергу, для забезпечення життєдіяльності сім`ї. Зазначені обставини перешкодили звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Вважає, що строк прийняття спадщини пропущено з поважних причин, тому просила в судовому порядку визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області від 01 квітня 2019 року відкрито провадження у справі. Аргументи учасників справи В судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали, в поясненнях послалися на обставини, викладені в поданій до суду заяві. Додатково пояснили, що позивач перебувала у складній життєвій ситуації, хворіла та доглядала тяжко хворого чоловіка, який помер три місяці тому. Також позивач вказала, що постійно проживає у Львівській області, а спадкове майно перебуває у межах Київської області, значна відстань від місця відкриття спадщини також унеможливила вчасне прийняття спадщини. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, у заяві, поданій до суду, виконуючий обов`язки сільського голови Вікторівської сільської ради просив розглянути справу без участі представника вказаної установи, позов визнав. Свідок [PERSON] , який є сином позивача та онуком спадкодавця, показав, що після смерті діда стан здоров`я матері значно погіршився, вона відчувала пригніченість, відчудження, втратила інтерес до новин, роботи, друзів, відчуття часу. В цей час тяжко хворів батько, за яким вона постійно доглядала, а в грудні 2018 року - січні 2019 року двічі перехворіла вся сім'я. Фізичний та психологічний стан здоров`я матері значно погіршився. Суд, заслухавши пояснення позивача, представника позивача, свідка, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити. Мотивувальна частина Фактичні обставини справи Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини. [INFO] помер [PERSON] . В підтвердження вказаних обставин до матеріалів справи додано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане 18 липня 2018 року Франківським районним у місті Львові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області (а.с. 7). 16 квітня 2013 року померлим було складено заповіт, який посвідчено секретарем Вікторівської сільської ради Миронівського району Київської області Яковенко Н.В. За змістом заповіту належне на день смерті майно та майнові права він заповів дочці - [PERSON] (а.с. 12). За життя [PERSON] набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку площею 0,25 га, призначену для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), які розташовані по [ADDRESS] , земельну ділянку площею 0,4216 га, призначену для ведення особистого селянського господарства. Вказані обставини підтверджуються даними доданих до позовної заяви письмових документів: свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] , свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії [NUMBER] , виданих 23 грудня 2014 року, державного акта на право власності на земельну ділянку, виданого 28 грудня 2010 року, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Білоцерківського міжміського БТІ №10509196 від 27 квітня 2006 року, витягів з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності серії [NUMBER] та серії [NUMBER] від 23 грудня 2014 року (а.с, а.с. 9-11, 16-18). До дня смерті, [INFO] , [PERSON] був зареєстрований та постійно проживав в будинку під номером [ADDRESS] . Вказане підтверджується даними довідки виконкому Вікторівської сільської ради №02-33/77 від 05 лютого 2019 року (а.с. 20). 08 грудня 2015 року [ADDRESS] перейменовано на [ADDRESS] відповідно до рішення Вікторівської сільської ради Миронівського району Київської області №12-02-VІІ від 08 грудня 2015 року (а.с., а.с. 14-15). На день смерті [PERSON] його спадкоємцями за законом були дочка (позивач) [PERSON] та син [PERSON] . Відповідно до ст. 1273 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Так, 26 січня 2019 року, пропустивши строк для прийняття спадщини, [PERSON] звернувся до нотаріусу для засвідчення його підпису у заяві, відповідно до якої на видачу свідоцтва про право на спадщину та отримання спадкового майна не претендує, до суду за продовженням строку, встановленого для прийняття спадщини, не звертався та звертатися не буде. Вказане підтверджується даними заяви [PERSON] серії ННМ [NUMBER] , зареєстрованої в реєстрі під номером 382, від 23 січня 2019 року, вірність підпису на якій посвідчено приватним нотаріусом Львівського міського нотаріального округу Бабій О.В. (а.с. 13). Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який розпочинається з часу відкриття спадщини, що передбачено статтею 1270 ЦК України. На звернення позивача, спадкоємця за заповітом, до Миронівської районної державної натаріальної контори із наміром подати заяву про прийняття спадщини після смерті батька, листом № 87/01-16 від 06 лютого 2019 року нотаріус повідомив позивача про те, що нею пропущено строк для прийняття спадщини та роз`яснено право звернення до суду в порядку ст. 1272 ЦК України. Вказані обставини підтверджуються листом державного нотаріуса Вашеки С.В. № 87/01-16 від 06 лютого 2019 року (а.с. 19). Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №56277435 від 24 травня 2019 року, наданої Миронівською районною державною нотаріальною конторою, відкриття спадкової справи не здійснено (а.с. 47). Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За положеннями п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Причинами пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач вказала на факт перебування у складній життєвій ситуації, вона хворіла та доглядала тяжко хворого чоловіка, який помер [INFO] . Вказане підтверджується даними свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 15 квітня 2019 року, виданого Лапаївським старостинським округом Зимноводівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області (а.с. 48), показами свідка [PERSON] . Ще однією причиною, яка унеможливила вчасне прийняття спадщини, була значна відстань місця проживання позивача та місцезнаходження спадкового майна. Відповідно до позиції Верховного суду, викладеній у постанові КЦС ВС № 565/1145/17, провадження № 61-38298св18 від 26 червня 2019 року, одними із поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини визнаються, зокрема, тривала хвороба спадкоємців та велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна. Крім того, волею спадкодавця, яка знайшла відображення у заповіті, спадкове майно мало перейти саме позивачеві. Другий законний спадкоємець на спадкове майно не претендує. Спадкова справа не відкрита. Водночас шестимісячний строк подання позивачами заяви про прийняття спадщини після смерті батька сплив 13 січня 2019 року, а повідомлення державного нотаріуса про відмову у прийнятті спадщини позивач отримала 06 лютого 2019 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Такої позиції дотримується Верховний суд у постанові КЦС ВС № 681/203/17-ц від 17.10.2018. Однією з засад судочинства, регламентованих п. 3 ч. 1 ст.129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. За правилами ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Вказані норми процесуального права вказують на необхідність доведення стороною, що звернулась до суду, належними та допустимими доказами вимог, що нею заявлені. Причини, зазначені позивачем та встановлені судом, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця значно вплинули на вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини. Висновки за результатами розгляду Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є доведеними, позов необхідно задовольнити. На підставі викладеного, ст.ст. 1217, 1268, 1269, 1270, 1272, 1273 ЦК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»,

Outcome: approved