Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-27 00:00:00

ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі Мелітопольського міськрайонного району електричних мереж звернулося до суду з позовом, в якому просить стягнути з\~ [PERSON] , на їх користь заборгованість за спожиту необліковану електричну енергію в розмірі 4144\~гривні 40 копійок,\~3% річних в розмірі 105\~гривень 67 копійок,\~інфляційні нарахування в розмірі 176 гривень 53 копійки\~та судовий збір в сумі\~2270 гривень 00 копійок, на п/р ПАТ «Запоріжжяобленерго» [NUMBER] , відкритий в ПАТ «МетаБанк», МФО 313582, код ЄДРПОУ 00130926. Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 24.11.2019 працівниками Мелітопольського міськрайонного району електричних мереж ПАТ «Запоріжжяобленерго» було виявлено порушення [PERSON] «Правил роздрібного ринку електричної енергії», затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018. За місцем проживання відповідача в будинку [ADDRESS] було виявлено пошкодження засобу вимірювальної техніки, що є порушенням передбаченим п.п. 3 п. 8.4.2 ППРРЕЕ. Дане порушення ПРРЕЕ було зафіксовано працівниками ММРЕМ в Акті про порушення №10000283 від 24.11.2019. 17.12.2019 комісією ММРЕМ з розгляду актів був розглянутий вищевказаний Акт про порушення та Розрахунок обсягу вартості не облікованої електричної енергії за даним актом. Комісією було встановлено, що відповідач спожив необлікованої електричної енергії у обсязі 1770 кВт.год, вартість якої складає 5855 гривень 59 копійок, про що був складений Протокол засідання комісії з розгляду актів. Відповідач у добровільному порядку частково погасив заборгованість по необлікованій електричній енергії в розмірі 1711 гривень 19 копійок. Тому за відповідачем значиться заборгованість по акту в розмірі 4144 гривень 40 копійок. Ухвалою Мелітопольського\~міськрайонного суду\~Запорізької області\~від 03 березня 2021 року відкрито провадження у справі та призначено судове засідання у порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення (викликом) сторін. Представник позивача у судове засідання не з`явився, надавши суду заяву про розгляд справи у його відсутність, наполягає на позовних вимогах та проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач в судове засідання не з`явився з невідомої суду причини, про час, місце і дату судового засідання був повідомлений належним чином. Судова повістка надсилалась йому за його зареєстрованим місцем проживання:\~ [ADDRESS] , однак до суду повернувся конверт із відміткою: «адресат відсутній», що відповідно до ч.4 ст. 130 ЦПК України вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене належним чином. Про поважні причини своєї неявки суд не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи та про розгляд справи за його відсутності від нього не надходило, тому суд визнає його неявку неповажною та вважає можливим розглянути справу за його відсутності, ухваливши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч.2\~ст. 247 ЦПК України, з урахуванням клопотання представника позивача про слухання справи за його відсутності та в зв`язку з неявкою відповідача, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ст.12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ст.76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно\~ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до\~ст.\~204\~ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним. Згідно з ч. 1 ст. 205 ЦК України правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Відповідно\~до ч.\~1\~ст.\~207\~ЦК\~України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Відповідно до ст.\~526\~ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно ч.1 ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Судом встановлено та з матеріалів справи вбачаються наступні обставини. ПАТ «Запоріжжяобленерго» в особі «Мелітопольського району електричних мереж» є постачальником електроенергії [PERSON] . Як вбачається з довідки, наданої головою квартального комітету №7 Мелітопольської міської ради народних депутатів від 16.12.2019 року, відповідач проживає за адресою: [ADDRESS] , разом з дружиною [PERSON] та сином [PERSON] /а.с.11/. Відповідно до Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 27.04.2021 року №254569783, право власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , зареєстроване за [PERSON] на праві приватної власності. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються\~ст. 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року № 2019-УШ, «Правилами роздрібного ринку електричної енергії», які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312, «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», яка затверджена\~постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562\~(зареєстрована у Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656), із змінами і доповненнями, внесеними постановою НКРЕ України від 14.10.2010 року №1338). Відповідно до\~ст. 77 Закону України від 13.04.2017 року № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно з п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, встановлено, що споживач електричної енергії зобов`язаний: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; забезпечувати доступ представникам оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до об`єкта споживача для проведення технічної перевірки засобу комерційного обліку (засобів вимірювальної техніки), електроустановок та електропроводки, вимірювання показників якості електричної енергії, контролю за рівнем споживання електричної енергії, а також для виконання відключення та обмеження споживання електричної енергії споживачу (субспоживачу) відповідно до встановленого цими Правилами порядку та виконувати їх обґрунтовані письмові вимоги щодо усунення виявлених порушень, якщо це обумовлено умовами договору; забезпечити безперешкодний доступ представникам постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника та/або оператора системи (після пред`явлення ними службових посвідчень) до розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживача, для візуального або автоматизованого зняття показів розрахункових засобів комерційного обліку; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п. п. 8.2.4., 8.2.5. Правил у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. Згідно з п. п. 8.2.6., 8.2.7. Правил \~на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. Судом встановлено, що 24.11.2019 представниками енергопостачальника було виявлено порушення [PERSON] Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: пошкодження засобу вимірювальної техніки зруйновано прилад обліку. Виявлене порушення\~Правил користування електричною енергією\~зафіксовано в Акті № 10000283 від 24.11.2019 /а.с.7/. Доказів, які б спростовували обставини, викладені в Акті № 10000283 від 24.11.2019 відповідачем не надано та про наявність таких доказів не зазначено. По зазначеному Акту про порушення Правил було проведено Розрахунок обсігу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електроенергією для населення від 17.12.2019 року, відповідно до якого відповідач спожив необлікованої електричної енергії у обсязі 1770 кВт.год, вартість якої складає 5855 гривень 59 копійок /а.с.9/. Як вбачається з довідки, наданої начальником служби по роботі з побутовими споживачами ММРРЕМ ПАТ «Запоріжжяобленерго» від 29.01.2021 року №54-45/627, відповідач у добровільному порядку частково погасив заборгованість по необлікованій електричній енергії 26.12.2019 року в розмірі 855 гривень 59 копійок та 24.01.2020 року в розмірі 855 гривень 60 копійок. За відповідачем значиться заборгованість по акту в розмірі 4144 гривень 40 копійок /а.с.6/. За таких обставин, суд вважає необхідним стягнути з [PERSON] на користь позивача вартість електроенергії, необліковану внаслідок порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії у розмірі 4144 гривень 40 копійок. Крім того, відповідно до п.2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом та інфляційні нарахування. Згідно наданого позивачем розрахунку, на час звернення 3% річних від простроченої суми складає 105 гривень 67 копійки, та інфляційні нарахування у розмірі 176 гривень 53 копійки. Зазначена сума також підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню на користь позивача судовий збір, в сумі 2270,00 грн., сплачений у зв`язку зі зверненням до суду з даним позовом /а.с.1/.

Outcome: approved