Jurisdiction: civil
Date: 2018-02-13 00:00:00

ПАТ «ЕК «Херсонобленерго», в особі Новокаховського РЕЗ і ЕМ звернулось до суду з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної порушенням правил користування електричною енергією для населення, обґрунтовуючи наступним: При перевірці дотримання абонентом [PERSON], який мешкає за адресою: Херсонська область, Бериславський район, с.Шляхове, вул. Центральна, 1, ПКЕЕН, працівниками Новокаховського РЕЗ і ЕМ ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» було виявлено порушення ним ПКЕЕН, а саме самовільне підключення до мереж ПрАТ «ЕК» Херсонобленерго», шляхом накидування дротів (фаза-нуль) на ПЛ-0,4 кВ без наявності розрахункового електролічильника. При цьому електроенергія споживається, але приладом обліку не обліковується. По факту виявленого порушення, складено акт та визначено величину завданих збитків енергопостачальній компанії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, загальна сума яких склала 2541,01 грн., які у добровільному порядку відповідачем не було відшкодовано ПАТ «ЕК «Херсонобленерго», у звязку з чим, позивач просить суд, стягнути з нього 2541,01 гривень в рахунок збитків заподіяних, порушенням ПКЕЕн та судові витрати в розмірі 1600,00 гривень. Представник позивача в судове засідання не зявився, до суду надав заяву, згідно якої просить справу розглянути у його відсутність, на заявлених позовних вимогах наполягає. Відповідач у судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином судовою повісткою з повідомленням, про що свідчить підпис у повідомленні. До суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення позову не заперечував. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. У відповідності до ст.223 ЦПК України, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності сторін, належних чином повідомлених про день, місце та час розгляду справи на підставі наявних у справі доказів на підставі тих доказів, які є у матеріалах справи і вважає, що їх достатньо для розгляду цієї справи по суті. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Так, за змістом ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа вільно, на власний розсуд, обирає способи участі у справі. Вимоги ст. ст. 13, ч.5 ст.263 ЦПК України зобов'язують суд з'ясувати обставини, що обґрунтовують заявлені вимоги, на підставі наданих на їх підтвердження доказів. Під час розгляду цієї цивільної справи судом були створені всі умови для реалізації прав та виконання обовязків учасниками судового розгляду, у тому числі й в частині надання доказів на підтвердження позовних вимог. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі обставини і відповідні їм правовідносини. Спірні правовідносини поміж сторонами регламентуються ст.714 ЦК України, Законами України «Про захист прав споживачів», ст.ст.24-27 «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року з наступними змінами. Відповідно до п.2 Правил користування електричною і тепловою енергією обєкт споживача це житловий будинок, гараж, майстерня або інша електрифікована споруда, що належить споживачу на правах власності або користування. Відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» ст..1 п.22 у якій визначений термін споживач це фізична особа, яка придбає, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не повязаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обовязків найманого працівника. Обовязки виникають з закону або договору. Згідно ч.1 ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Судом встановлено, що [PERSON], який зареєстрований та проживає за адресою: [INFO], (а.с. 11), є побутовим споживачем електроенергії. Особистий рахунок №120032 за вказаною адресою, відкритий на нього. Відповідно до ст.611 ЦК України у разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків та моральної шкоди. Законом України «Про електроенергетику» передбачено, що електроенергія, що виробляється на об»єктах електроенергетики є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу та відповідно до ст.26 цього Закону та Правил користування електричною енергією для населення (далі ПКЕЕН), споживання електроенергії здійснюється на підставі договору про користування електроенергією між споживачем і енергопостачальником. У відповідності до ч. 4. ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. На підставі п.48 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою Кабінету міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі споживання електричної енергії без приладів обліку. Судом встановлено, що 17.01.2017 року за №229903, на побутового споживача [PERSON] було складено акт про порушення ПКЕЕН, згідно якого х працівниками Новокаховського РЕЗ і ЕМ ПрАТ «ЕК «Херсонобленерго» було виявлено порушення відповідачем ПКЕЕН, а саме самовільне підключення до мереж ПрАТ «ЕК» Херсонобленерго» шляхом накидування дротів (фаза-нуль): - 17 січня 2017 року - безоблікове споживання електричної енергії шляхом накидування дроту «фаза-нуль» на ПЛ-0,4 кВ, розрахунковий електролічильник відсутній, при цьому електроенергія споживається, але приладом обліку не обліковується (а.с. 7). Згідно статті 27 Закону України «Про електроенергетику», правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці крім іншого є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. У відповідності до п. 53 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року №1357 (із змінами та доповненнями), у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем. Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. У відповідності до ч.1 ст.81, ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Судом встановлено, що акт про порушення: №229903 від 17.01.2017 року складені без порушень, з дотриманням Правил користування електричною енергією для населення та у відповідності до ст. 81,83 ЦПК України є належними доказами по справі. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформлених актів про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок безоблікового користування електричною енергією, обчислений відповідно до п. 2.1.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією для населення, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики від 4 травня 2006 року №562, зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 04.07.06 року №782/12656 та склав 2541,01 грн. Як розяснив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п.2 розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам особи, а також шкода завдана майну особи, відшкодовуються в повному обсязі особою, яка її завдала. Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на її відшкодування та відповідно до частини 2 зазначеної статті, збитки складаються з реальних збитків та упущеної вигоди. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у звязку і знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). З огляду на вищезазначене відповідальність настає при існуванні складу правопорушення, що включає: протиправність поведінки, наявність шкоди, причинного звязку між ними та вини заподіювача шкоди. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає. Враховуючи викладені обставини справи та вимоги Закону, суд вважає, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню. Крім того, відповідно до п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК України із відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1600 гривень 00 копійок. На підставі викладеного, в межах заявлених позивачем вимог, з урахуванням принципів змагальності та диспозитивності цивільного судочинства,

Outcome: approved