Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-29 00:00:00

І. Стислий виклад позицій учасників справи. У лютому 2019 р. [PERSON] (далі також - [PERSON] , позивач) звернулася до суду з позовом про розірвання договору побутового підряду на ремонт квартири від 28.09.2017, укладеного між нею та фізичною особою-підприємцем [PERSON] (далі також - ФОП [PERSON] , відповідач 1) від імені фізичної особи-підприємця [PERSON] (далі також - ФОП [PERSON] , відповідач 2). До початку розгляду справи по суті позивач доповнила позов вимогою про стягнення з відповідачів збитків, завданих порушенням зобов`язання, у розмірі 112 754 грн. На обґрунтування вимог зазначила, що з метою проведення ремонту у належній її дочці квартирі [ADDRESS] вирішила скористатись послугами фірми ALTERHAUS. 28.09.2017між нею та ФОП [PERSON] , яка діяла від імені ФОП [PERSON] ,було укладено договір побутового підряду на ремонт квартири, на виконання умов якого передала [PERSON] особисто в руки грошову суму, еквівалентну 17 014,45 дол. США. У визначений договором строк ремонтні роботи не були завершені, а у виконаних роботах виявлено істотні недоліки, наявність яких відповідно до статті 651 ЦК України дає їй право вимагати розірвання договору. Вимоги про відшкодування збитків мотивовані тим, що за висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи вартість відновлювального ремонту та завданої позивачу матеріальної шкоди унаслідок порушень вимог нормативно-правових актів при виконанні будівельно-монтажних робіт становить 96 646 грн. За міркуванням позивача вказана сума підлягає збільшенню на суму податку на додану вартість в розмірі 20%. ФОП [PERSON] позов не визнала та обґрунтувала свої заперечення тим, що не є належним відповідачем у цій справі, оскільки при укладенні договору вона виступала як представник ФОП [PERSON] , позивачем не обґрунтовано та не доведено наявність складу цивільного правопорушення, який є підставою для відшкодування збитків, зокрема, істотність порушення умов договору з боку підрядника, натомість істотне порушення умов договору було вчинене позивачем, якою постійно створювались перешкоди у допуску працівників підрядника до квартири і вносились зміни у дизайн-проект, а остаточний розрахунок за договором так і не було здійснено. Окрім того, позивач не реалізувала свої права, передбачені статтями 849, 872 ЦК України, і не надала підряднику дефектний акт з детальним переліком недоліків, які були виявлені під час прийняття виконаних робіт, а тому є підстави вважати, що вона прийняла виконану роботу за договором. ФОП [PERSON] , зареєстроване місце проживання якої невідоме (т. 2 а.с. 150), повідомлялась про розгляд справи через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України та шляхом направлення судових повісток та процесуальних документів за адресою, вказаною у позовній заяві та в офіційних документах, проте поштові відправлення повернулися без вручення з відмітками «кінець терміну зберігання», «адресат відсутній за вказаною адресою». Правом на подання відзиву на позовну заяву ФОП [PERSON] не скористалась, станом розгляду справи не цікавилась,жодних заяв та клопотань від неї не надходило. ІІ. Рух справи, основні процесуальні дії суду та заяви (клопотання) учасників справи. Ухвалою судді від 25.02.2019 позовну заяву залишено без руху (т. 1 а.с. 194). Ухвалою судді від 12.06.2019 відкрито провадження у справі, та справу призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання (т. 2 а.с. 26-27, 131). 04.09.2019 від позивача надійшло клопотання про витребування доказів, яке протокольною ухвалою суду від 11.09.2019 залишене без задоволення (т. 2 а.с. 32, 38-39). 12.11.2019 від позивача надійшло клопотання про забезпечення доказів (т. 2 а.с. 59-60). В підготовчому засіданні 14.11.2019 представником відповідача 1 подано відзив на позовну заяву, який судом прийнято до розгляду (т. 2 а.с. 66-72, 108-109). 21.02.2020 від позивача надійшла відповідь на відзив (т. 2 а.с. 118-119). В підготовчому засіданні 25.02.2020 суд встановив стороні позивача строк для подання клопотання про призначення експертизи (т. 2 а.с. 130) 18.03.2020 від відповідача 1 надійшли заперечення на відповідь на відзив (т. 2 а.с. 135-139). 08.04.2020 від позивача надійшло клопотання про призначення експертизи (т. 2 а.с. 154-155). Ухвалою суду від 03.06.2020 призначено будівельно-технічну експертизу, та на час її проведення провадження у справі зупинено (т. 2 а.с. 172-174). 25.06.2020 від від позивача надійшло клопотання про витребування доказів (т. 2 а.с. 184). 18.11.2020 до суду надійшов висновок за результатами проведення будівельно-технічної експертизи (т. 3 а.с. 1-71). Ухвалою суду від 20.11.2020 провадження у справі поновлено (т. 3 а.с. 72). 07.06.2021 від позивача надійшла заява про збільшення позовних вимог (т. 3 а.с. 100-110). В підготовчому засіданні 14.06.2021 суд прийняв до розгляду заяву про збільшення позовних вимог розцінюючи її як заяву про зміну предмета позову та встановив сторонам додаткові строки для подання заяв по суті справи (т. 3 а.с. 117). 06.07.2021 від відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву (т. 3 а.с. 122-142). 30.07.2021 від позивача надійшла відповідь не відзив (Т. 3 а.с. 150-159). 28.08.2021 від позивача надійшло клопотання про виклик свідків (т. 3 а.с. 172-173). 30.08.2021 від позивача надійшли клопотання про виклик а експертів (т. 3 а.с. 178-179, 184-185). В підготовчому засіданні 14.09.2021 суд задовольнив клопотання про виклик свідків, відмовив у задоволенні клопотань про виклик експертів, закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті (т. 3 а.с.195). В судовому засіданні 30.11.2021 представник позивача відмовився від допиту свідків. ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом. 28.09.2017між ФОП [PERSON] (представником підрядника), яка діє на підставі договору доручення та довіреності від 31.07.2017 від імені і за рахунок ФОП [PERSON] (підрядник), та [PERSON] (замовником) укладено договір побутового підряду на ремонт квартири [ADDRESS] з додатками № 1-3, відповідно до умов якого підрядник зобов`язався виконати за завданням замовника роботи з ремонту квартири [ADDRESS] , а замовник зобов`язався прийняти і оплатити виконані роботи (т. 1 а.с. 6-15). Відповідно до пункту 2.3. договору днем початку виконання робіт підрядником є день, наступний за днем виконання пізнішої із наступних дій: підписання сторонами додатків № 1-3, отримання представником підрядника від замовника авансу відповідно до пункту 3 додатку № 3, за умови виконання замовником пункту 4.2.1. цього договору (надання замовником представнику підрядника комплекту ключів та безперешкодного доступу на об`єкт). Сторони договору погодили, що загальний строк виконання підрядником робіт не повинен перевищувати 50 робочих днів (пункт 2.4. договору). Пунктом 4.1.2. договору передбачено право замовника вимагати безоплатного усунення недоліків, які виникли внаслідок допущених підрядником порушень. Згідно з умовами, визначеними пунктом 6.3. договору, у випадку виявлення замовником недоліків у виконаних підрядником роботах за цим договором замовник зобов`язаний протягом 5-ти робочих днів після отримання ним акту приймання-передачі виконаних робіт надати представнику підрядника підписаний замовником дефектний акт, в якому зазначаються виявлені замовником недоліки у виконаних підрядником роботах та строк їх усунення підрядником. У випадку, якщо дефектний акт не погоджений та не підписаний представником підрядника, замовник та представник підрядника проводять переговори з метою погодження остаточного дефектного акту. У випадку ненадання замовником представнику підрядника дефектного акту у 5-денний строк роботи вважаються прийнятими замовником без зауважень в останній день вищезазначеного строку (пункт 6.6. договору). За умовами додатку № 3 до договору (Порядок розрахунків) вартість робіт за договором складає 539 458,15 грн, що є еквівалентом 20 017 дол. США, при цьому сторони погодили, що протягом усієї дії договору курс долара США до гривні залишається незмінним і становить 26,95 грн за 1 дол. США. Сторони договоруузгодили порядок розрахунків за ним на таких умовах: у день підписання договору замовник сплачує забезпечувальний платіж в розмірі 39 870 грн, що є еквівалентом 1 500 дол. США; протягом 7 календарних днів з дня затвердження, підписання та надання представнику підрядника додатків № 1-3 до договору замовник сплачує частину авансу в розмірі 269 729,08 грн, що є еквівалентом 10 008,50 дол. США; через 30 робочих днів замовник сплачує частину авансу в розмірі 188 810,35 грн, що є еквівалентом 7 005,95 дол. США; остаточний розрахунок в розмірі 80 918,72 грн. (еквівалент 3 002,55 дол. США) здійснюється протягом 3-х робочих днів з моменту підписання або прийняття замовником акту приймання-передачі виконаних робіт (пункт 8.1. договору, пункти 3., 4., 5. Порядку розрахунків). На виконання умов договору замовник [PERSON] за три рази сплатила представнику підрядника ФОП [PERSON] кошти в загальному розмірі 460 786,81 грн. (еквівалент 17 014,45 дол. США), а саме: забезпечувальний платіж в розмірі 39 870 грн; частину авансу в розмірі 229 304,08 грн та частину авансу в розмірі 191 612,73 грн, що підтверджується актами приймання-передачі грошових коштів від 28.09.2017, 31.10.2017, 17.12.2017 (т. 1 а.с. 16-18). 03.04.2018 позивач звернулася до відповідачів з письмовою претензією щодо якості, повноти та строків виконання ремонтних робіт, у якій вимагала негайно продовжити виконання ремонтних робіт, завершити їх виконання не пізніше, ніж через місяць, усунути недоліки, допущені при виконанні ремонтних робіт, а у разі неможливості їх усунення - розглянути питання про зменшення ціни (вартості) робіт (т. 1 а.с. 19-20). Обґрунтовуючи свою претензію, позивач послалась, зокрема, на те, що у день укладення договору у відповідності з його умовами сплатила забезпечувальний платіж в розмірі 1 500 дол. США, 31.10.2017 - передбачений пунктом 3 додатку № 3 аванс, у зв`язку з чим днем початку ремонтних робіт є 01.11.2017, а ремонтні роботи повинні бути завершені (з урахуванням усіх вихідних, святкових та неробочих днів) в середині січня 2018 р. У відповіді на претензію представник підрядника [PERSON] не оспорювала визначену позивачем дату початку ремонтних робіт, проте вказала, що затримка з їх завершенням пов`язана з дефектами кріплень для монтажу стелі, що призвело до її провисання. При цьому [PERSON] заперечила наявність інших недоліків ремонтних робіт та гарантувала повне їх завершення протягом 30 календарних днів з моменту надання доступу до об`єкта (т. 1 а.с. 21). Факт провисання стелі з гіпсокартону та її демонтаж 13.03.2018 не оспорюється сторонами та підтверджується актом демонтажу від 27.03.2018 (т. 1 а.с. 22). Листом від 14.05.2018 представник підрядника [PERSON] відхилила усі претензії позивача щодо якості ремонтних робіт та перевищення строку їх виконання вказуючи, що замовником не було виконано умови договору щодо надання представнику підрядника комплекта ключів для безперешкодного доступу до об`єкта (т. 1 а.с. 27). Тоді ж позивачу було направлено для підписання акт приймання-передачі виконаних робіт від 14.05.2018 (т. 1 а.с. 26). Позивач відмовилась підписувати акт приймання-передачі виконаних робіт вказуючи, що раніше пред`явлені нею вимоги щодо якості і повноти ремонтних робіт так і не були виконані (т. 1 а.с. 28). IV. Мотивувальна частина. Відповідно до частини 1 статті 509 ЦК України зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Згідно з нормою частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (частина перша статті 530 ЦК України). За положенням статті 610 цього Кодексу порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (стаття 611 ЦК України). Такими правовими наслідками є, зокрема, припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, розірвання договору, сплата неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди. За приписами статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу, зокрема, з договорів та інших правочинів. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін, погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина перша статті 626, частина перша статті 628 ЦК України). Відповідно до положень частинипершої статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. У договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення (частина перша статті 843 ЦК України). Строки виконання роботи або окремих її етапів встановлюються у договорі підряду (частина перша статті 846 ЦК України). За договором побутового підряду підрядник, який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується виконати за завданням фізичної особи (замовника) певну роботу, призначену для задоволення побутових та інших особистих потреб, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (частина перша статті 865 ЦК України). Водночас норма статті 875 ЦК України визначає, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором. Отже, виходячи із загальних ознак зобов`язань, зафіксованих в укладеному сторонами договорі, які характеризуються особливостями об`єкта цих зобов`язань - виконання однією стороною (підрядником), який здійснює підприємницьку діяльність, за завданням другої сторони (замовника) ремонтних робіт в об`єкті нерухомого майна (квартирі), за плату, суд дійшов висновку, що між [PERSON] як замовником та ФОП [PERSON] як підрядником виникли зобов`язання будівельного підряду. Згідно статті 877 ЦК України підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний здійснювати виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Частиною четвертою статті 882 ЦК України передбачено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта, про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими. Відповідно до частинипершої статті 883 ЦК України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. Отже у спірних правовідносинах саме підрядник повинен довести відсутність своєї вини у порушенні договору. Стаття 849 ЦК України, яка поширюється на усі види договорів підряду, надає замовнику право перевіряти хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Частина третя цієї норми наділяє замовника правами, які можуть бути реалізовані ним, якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином - право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Позивач обґрунтовано вказує, що днем початку ремонтних робіт є 01.11.2017, тобто перший день після отримання представником підрядника авансу відповідно до пункту 3 додатку № 3 до договору підряду. Акт приймання-передачі виконаних робіт (не підписаний позивачем) датований 14.05.2017, що безспірно доводить порушення підрядником визначеного договором 50-денного строку виконання ремонтних робіт. Твердження відповідача 1 про те, що позивач на порушення умов договору розірвала його в односторонньому порядку не відповідає фактичним обставинам справи, оскільки повідомлення про відмову від договору позивач відповідачам не направляла, а поставила це питання перед судом, тобто скористалась своїм правом, передбаченим законом. Доводи відповідача 1 про те, що порушення строків ремонту викликано тим, що позивач не передала представнику підрядника ключі від квартири, перешкоджала їй та працівникам у доступі до об`єкта та змінювала дизайн-проект, не заслуговують на увагу, оскільки жодних доказів на підтвердження існування вказаних обставин в межах визначеного договором строку виконання ремонтних робіт суду не надано. Більше того, пунктом 5.1.2. договору передбачено, що підрядник має право зупиняти роботи у разі невиконання замовником своїх обов`язків за договором, коли це спричинило ускладнення або неможливість проведення підрядником робіт, проте таким правом підрядник не скористався. Що стосується твердження відповідача 1 про те, що позивач не надала дефектний акт про виявлені недоліки, а тому згідно умов договору вважається, що роботи прийняті без зауважень, суд констатує наступне. Положення цивільного закону, які регулюють правовідносини підряду, не передбачають наявності такого документа як дефектний акт. В той же час суд враховує, що такий документ передбачений пунктом 6.3. договору, яким передбачено, що дефектний акт надається замовником підряднику після отримання акту приймання-передачі виконаних робіт. Водночас судом установлено, що ще до отримання акту приймання-передачі виконаних робіт позивач направляла відповідачам письмову претензію з зазначенням у ній конкретних недоліків при виконанні ремонтних робіт, у якій ставила питання про їх усунення, тобто діяла у відповідності до вимог частини третьої статті 849 ЦК України. За результатами проведеної у справі будівельно-технічної експертизи суду надано висновок експерта № 587/11/2020 від 13.11.2020, відповідно до якого виконані будівельно-монтажні роботи по влаштуванню покриття підлоги з ламінату, встановленню міжкімнатних дверей, влаштуванню вимикачів частково не відповідають «Дизайн-проект ремонту об`єкту, розташованого за адресою: [ADDRESS] »; виконані будівельно-монтажні роботи по оздобленню стелі та стін, влаштуванню покриття підлоги з ламінату, влаштуванню розетки під рушникосушку в санвузлі не відповідають вимогам будівельних норм та порушують: пункти 5. 12, 6.6. ДБН В.2.6-22-2001 «Конструкції будинків і споруд, Улаштування покриттів із застосуванням сухих будівельних сумішей»; пункти 3.12, 3.66, 3.67 ДСТУ-Н А.3.1-23:2013 «Настанова щодо проведення робіт з улаштування ізоляційних, оздоблювальних, захисних покриттів стін, підлог і покрівель будівель і споруд»; пункт 4.60 ДБН В.2.5-23:2010 «Про актування електрообладнання об`єктів цивільного призначення»; пункт 5.2.6 ДСТУ Б В.2.6-99:2009 «Блоки дверні дерев`яні», а вартість відновлювального ремонту та завданої матеріальної шкоди унаслідок вищевказаних порушень становить 96 646 грн, в тому числі ПДВ (20%) - 16 108 грн (т. 3 а.с. 1-68). Зі змісту цього висновку убачається, що за наслідками візуально-інструментального огляду будівельного об`єкта та співвставлення отриманих даних з даними технічної документації та вимогами нормативних документів в галузі будівництва було установлено, що приміщення квартири є незакінченими будівництвом - повністю не встановлене сантехнічне обладнання (умивальник у ванній кімнаті, раковина на кухні) та електричні прилади освітлення; влаштоване покриття підлоги не відповідає запроектованому - замість паркетної дошки влаштований ламінат; напрямок відкриванні дверей до санвузла не відповідає кресленням у дизайн-проекті; розташування вимикачів не відповідає «План-схемі, поєднаній з розташуванням меблів» (фактично відсутні два вимикача з правої сторони дверей до гардеробу у кухні-вітальні; фактично наявні два вимикача з лівої сторони дверей до санвузла в кухні-вітальні); проведені будівельні роботи мають низку дефектів в окремих конструктивних елементах, а саме: підвісна гіпсокартонна стеля у кухні-вітальні - відхилення від горизонталі по всій площі, неоднорідне пофарбування, по контуру стелі наявна темно-сіра лінія від малярної клейкої стрічки; стіни у кухні-вітальні - нерівності площини, неоднорідність пофарбування, наявні здуття фарби; підлога у кухні-вітальні - відхилення площини від горизонталі по всій площі, щілини та сколи; розетки у кухні-вітальні - щілина між декоративною накладною та стіною, розетка не закріплена; підвісна гіпсокартонна стеля у санвузлі - відхилення від горизонталі по всій площі, неоднорідне пофарбування; підлога у санвузлі - шви нерівномірні, затирка виконана нерівномірно, у швах наявне сміття, наявні уступи між плитками; міжкімнатні двері - при зачинені дверей спостерігається тертя деталей фурнітури, наявні щілини на стиках наличника. Висновок експерта складено судовим експертом в галузі дослідження об`єктів нерухомості та оціночної вартості будівельних об`єктів і споруд, який був попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, за формою та змістом він відповідає положенням статті 102 ЦПК України і узгоджується з наявною в матеріалах справи документацією та складеним на замовлення позивача висновком будівельно-технічного дослідження (т. 1 а.с. 34-66), при цьому жодних доказів на його спростування суду не надано. З урахуванням наведеного висновок експерта суд вважає належним і допустимим доказом на підтвердження недоліків у виконаних підрядником ремонтних роботах і розміру завданих позивачу збитківта покладає його в обґрунтування свого рішення, оскільки не встановлено обставин, які б давали підстави для його відхилення. Правовою підставою вимог про розірвання договору позивач зазначає норму частини другої статті 651 ЦК України, якою передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої ним шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Оцінюючи характер виявлених експертизою недоліків ремонтних робіт, їх кількість, розмір завданої порушенням шкоди та співвідношення шкоди з ціною договору, а також ураховуючи висновки експерта про те, що технічний стан конструктивних елементів об`єкта дослідження можна охарактеризувати як добрий (пошкоджень і деформацій немає, є окремі несправності, що не впливають на експлуатацію елемента і усуваються під час ремонту), суд визнає обґрунтованими доводи відповідача 1 про те, що недоліки ремонтних робіт не можуть вважатися істотними, що унеможливлює застосування до спірних правовідносин зазначеного положення закону. Що стосується наданого позивачем на підтвердження вимог позову технічного висновку, у якому зазначено, що освітлювальна мережа та мережа розточених груп виконана кабелем, який заборонений для житлових приміщень (т. 1 а.с. 29), то суд його відхиляє з підстав невідповідності критерію допустимості доказів. Водночас при вирішенні цього спору суд ураховує, що цивільний закон передбачає і інші підстави для розірвання договору, при цьому саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. Однією з визначених законом підстав для розірвання договору є істотна зміна обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору (стаття 652 ЦК України). За загальним правилом, зміна обставин вважається істотною, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Частина друга вищенаведеної норми визначає умови, за одночасної наявності яких договір може бути розірваний з цієї підстави, а саме: в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона. З огляду на встановлені при розгляді цієї справи обставини, суд вважає доведеним існування усіх чотирьох умов, наявність яких може бути підставою для розірвання договору у зв`язку з істотною зміною обставин. Судом установлено, що в момент укладення договору позивач обґрунтовано розраховувала на те, що розрекламована у кількох поважних та відомих інтернет-виданнях фірма ALTERHAUSгарантує своєчасне та якісне виконання ремонтних робіт, проте після укладення договору до його виконання з боку підрядника були залучені працівники, які порушили строки виконання ремонтних робіт та здійснювали ці роботи з порушенням проектної документації і будівельних норм. При всій своїй обачності позивач ніяк не могла вплинути на вибір підрядником виконавців робіт, при цьому саме на підрядника закон покладає відповідальність за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору. Судом також установлено, що на виконання умов договору позивач сплатила підряднику кошти в розмірі 460 786,81 грн, що становить 85% від ціни договору (460786,81х100/539458,15), при цьому вимоги позивача про усунення недоліків ремонтних робіт та їх завершення підрядник не виконав, а відтак є очевидним, що подальше виконання договору порушить розумний баланс майнових інтересів сторін. Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку про доведеність і обґрунтованість вимог [PERSON] до ФОП [PERSON] про розірвання договору та відшкодування збитків в розмірі 96 646 грн. Зі змісту висновку експерта убачається, що визначена експертним шляхом вартість робіт, виконання яких необхідне для усунення невідповідностей будівельно-монтажних робіт вимогам нормативно-правових актів в галузі будівництва, вже включає в себе податок на додану вартість, а тому підстави для задоволення позову цій частині відсутні. Вирішуючи вимоги позивача до ФОП [PERSON] суд ураховує, що у спірних правовідносинах з позивачем вона діяла не від свого імені, а від імені і за рахунок підрядника - ФОП [PERSON] , на підставі договору доручення та довіреності. Згідно з умовами договору доручення від 31.07.2017 (т. 2 а.с. 142-146), ФОП [PERSON] (повірений) зобов`язалась від імені і за рахунок ФОП [PERSON] (довірителя) вчиняти певні дії, зокрема, здійснювати пошук клієнтів, бажаючих замовити виконання робіт з ремонту приміщень; укладати (підписувати) із замовником робіт з ремонту приміщень договори побутового підряду на ремонт квартири (будинку, нежитлових споруд, офісних приміщень тощо), підписувати додатки, зміни та доповнення до договорів; погоджувати із замовником робіт з ремонту приміщень розроблені для їх приміщень дизайн-проекти; отримувати від замовників робіт грошові кошти в рахунок оплати виконання довірителем робіт з ремонту приміщень, закупівлі виробів, обладнання та матеріалів; здійснювати організаційні заходи, пов`язані з виконанням довірителем робіт з ремонту приміщень (отримувати від замовника робіт для передачі довірителю ключі від приміщень, узгоджувати із замовником робіт технічні питання, які виникають в ході виконання робіт з ремонту приміщень, повідомляти замовника робіт про хід виконання ремонту тощо); передавати замовнику робіт результати виконання робіт з ремонту приміщень, підписувати та направляти замовнику робіт повідомлення про завершення виконання робіт, акти приймання-передачі виконаних робіт, дефектні акти, повідомлення про усунення недоліків у виконаних роботах тощо; отримувати від замовника робіт підписані ним акти приймання-передачі виконаних робіт, дефектні акти, повідомлення про усунення недоліків у виконаних роботах тощо (пункт 1.1.). Пунктом 1.2. договору доручення передбачено, що повірений також надає довірителю послуги з розробки дизайн-проектів приміщень, в яких довіритель здійснює виконання робіт з ремонту для своїх клієнтів, при цьому надання повіреним послуг з розробки дизайн-проектів приміщень безпосередньо клієнтам довірителя забороняється. За умовами пункту 2.1. договору доручення за виконання дій, зазначених в пункті 1.1. цього договору, виплата довірителем повіреному винагороди не передбачається. За положеннями пункту 3.4. договору доручення довіритель має право вимагати від повіреного виконання всіх свої зобов`язань згідно цього договору, відмовитись від договору у передбаченому ним порядку та виступати підрядником у договорах побутового підряду на ремонт квартир (будинків, нежилих споруд, офісних приміщень тощо), укладених за посередництва повіреного від власного імені як у власних інтересах, так і в інтересах третіх осіб (в якості комісіонера). Пунктом 7.4. договору доручення сторони визначили, що цей договір за своїм змістом є змішаним договором, який в частині надання повіреним довірителю послуг, зазначених в пункті 1.1. договору, є договором доручення, а в частині надання повіреним довірителю послуг, зазначених в пункті 1.2. договору - договором надання послуг з розробки дизайн-проектів приміщень. Передбачені пунктом 1.1. договору доручення повноваження повіреного продубльовані також у довіреності, посвідченій 31.07.2017 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шишкіною А. О. за реєстровим № 3714 (т. 2 а.с. 147). Відповідно до положень частини першої статті 1000 ЦК України за договором доручення одна сторона (повірений) зобов`язується вчинити від імені та за рахунок другої сторони (довірителя) певні юридичні дії. Правочин, вчинений повіреним, створює, змінює, припиняє цивільні цивільні права та обов`язки довірителя. Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє (частина 1 статі 237 ЦК України). Відповідно до положень статті 239 ЦК України правочин, вчинений представником, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки особи, яку він представляє. Наведене означає, що вчинення правочину представником (повіреним) є підставою для виникнення відповідних правовідносин між представлюваним (довірителем) і особою, з якою уклав правочин представник (повірений). Отже, внаслідок укладення представником (повіреним) ФОП [PERSON] договору підряду з [PERSON] права і обов`язки підрядника за цим договором виникли у ФОП [PERSON] . Позивач посилається на те, що ФОП [PERSON] позиціонувала себе як фактичний виконавець робіт, проте вказані доводи не ґрунтуються на договорі підряду, у якому чітко зазначено, що вона є представником підрядника і діє від імені та за рахунок ФОП [PERSON] . Жодних обмежень щодо укладення у спірних правовідносинах договору доручення та видачі довіреності закон не передбачає. Отже та обставина, що у спірних правовідносинах будівельного підряду з позивачем [PERSON] ФОП [PERSON] діяла не від свого імені, а від імені та за рахунок підрядника, унеможливлює покладення на неї відповідальності за порушення договору. V. Розподіл судових витрат між сторонами. За приписами статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог, а інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі задоволення позову - на відповідача. У цій справі позивач сплатила судовий збір в розмірі 1 895,94 грн (т. 1 а.с. 192, т. 3 а.с. 11) та понесла витрати, пов`язані із залученням експерта (проведенням експертизи) в розмірі 22 000 грн. (т. 2 а.с. 179). Загальний розмір заявлених [PERSON] вимог майнового характеру (про відшкодування збитків) позовних вимог становив 112 754 грн, з яких судом задоволено вимоги на суму 96 646 грн. Отже ураховуючи, що позов задоволений на 86/100 частин від заявлених вимог (96646х100/112754) на належного відповідача (ФОП [PERSON] ) слід покласти 86/100 частин судових витрат позивача, що становить 20 550,51 грн. (23895,94х86%). На підставі викладеного,

Outcome: partial