Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-23 00:00:00

Комунальне підприємство Печерської районної у м. Києві ради по утриманню житлового господарства «Хрещатик» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, мотивуючи свої вимоги тим, що КП «Хрещатик» надає житлово-комунальні послуги, зокрема будинку [ADDRESS] Відповідач є власником нежилого приміщення загальною площею 97,8 кв.м. (група приміщень №1) в будинку [ADDRESS] Працівниками КП УЖГ «Хрещатик» було виявлено, що відповідач без відповідного проекту та дозволу, провів ремонтно-будівельні роботи, а саме: у несучій капітальній стіні з віконного пройому влаштовано дверний пройом (вхідну групу). На припис-попередження від 08.10.2014 №195, надісланий відповідачу з вимогою надати дозвільно-погоджувальну документацію на проведення даних будівельних робіт, відповіді не отримано. Посилаючись на наведені обставини, позивач просив зобов'язати відповідача вчинити дії щодо приведення приміщення в попередній стан. Представник позивача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, згідно матеріалів справи неодноразово подавав до суду заяви, згідно яких просив розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав повністю, проти винесення заочного рішення не заперечував. Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, подав заяву про розгляд справи у його відсутність та заперечення проти позовних вимог За таких обставин суд визнав можливим слухати справу у відсутність представника позивача та представника відповідача, на підставі наявних матеріалів про правовідносини сторін. Суд дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у сукупності, вважає, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що КП «Хрещатик» надає житлово-комунальні послуги, зокрема будинку [ADDRESS] Відповідач є власником нежилого приміщення загальною площею 97,8 кв.м. (група приміщень №1) в будинку [ADDRESS] Згідно позовної заяви, працівниками КП УЖГ «Хрещатик» було виявлено, що відповідач без відповідного проекту та дозволу, провів ремонтно-будівельні роботи, а саме: у несучій капітальній стіні з віконного пройому влаштовано дверний пройом (вхідну групу). На припис-попередження від 08.10.2014 №195, надісланий відповідачу з вимогою надати дозвільно-погоджувальну документацію на проведення даних будівельних робіт, відповіді не отримано. Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, відповідачем були отримані дозвільні документи на реконструкцію та реставрацію нежитлового приміщення №№ 1-8 (групи приміщень № 1) з пристосуванням під офіс з влаштуванням окремої вхідної групи за адресою [ADDRESS] а саме дозвіл на виконання будівельних робіт та сертифікат, що засвідчує відповідність закінченого будівництва об?єкта проектній документації та підтверджує його готовність до експлуатації. (а.с. 90-92) Відповідно до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затверджено проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідно до ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт Державній архітектурно-будівельній інспекції або її територіальному органу за місцем знаходження об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок аяконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. реєстрації відповідною інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до 1 - 3 категорії складності; видачі замовнику відповідною інспекцією державного архітектурно - будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до 4 - 5 категорії складності. Згідно ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт. Пунктом 1.4. Правил утримання жилих будинків та прибудинкової території, затв. Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76 передбачено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої ради народних депутатів відповідно до законодавства. Статтею 60 ЦПК України, передбачено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частиною 1 ст. 3 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною 1 ст. 15 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Проаналізувавши зазначені норми закону та зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що в судовому засіданні не знайшов свого підтвердження факт порушення відповідачем правил користування жилим приміщенням, безпідставність та необґрунтованість позовних вимог, тому у задоволенні позову слід відмовити. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed