Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-25 00:00:00

\~ \~ \~ \~І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідачів. У листопаді 2019 року позивач звернулася до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Маяківської сільської ради Слов`янського району Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтувавши свої вимоги тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] , яка була зареєстрована та постійно проживала за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина. 30.05.2019 року вона звернулась до приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Лашиної Н.Г., яка засвідчила заяву про прийняття спадщини. Проте, з невідомих причин, нотаріус не повідомила про необхідність направлення її заяви з пакетом документів нотаріусу за місцезнаходження спадкового майна в строк до 15.08.2019 року для відкриття спадкової справи. 04.10.2019 року вона направила заяву про прийняття спадщини з усіма необхідними документами в Другу слов`янську державну нотаріальну контору Донецької області для відкриття спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину. Однак, у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено у зв`язку з пропущенням строку. Просить суд, визначити [PERSON] додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері [PERSON] , померлої [INFO] . Представник відповідача Маяківської сільської ради Слов`янського району Донецької області просив винести рішення на розсуд суду (а.с.26). ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. У судове засідання позивач [PERSON] , не з`явилася, справу просила розглянути за своєї відсутності, на задоволенні позовних вимог наполягає (а.с.13). Представник відповідача Маяківської сільської ради Слов`янського району Донецької області, у судове засідання не з`явився, справу просив розглядати без його участі (а.с.26). ІІІ. Процесуальні дії у справі. Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільно-процесуального кодексу України (далі\~ЦПК), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин. В судовому засіданні встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 15.02.2019 року (а.с.6). [PERSON] є матір`ю [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] від 26.06.1954 року та свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] від 07.03.2015 року (а.с.7,9). [PERSON] звернулась до державного нотаріуса Другої слов`янської державної нотаріальної контори Донецької області Грецької Т.П. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS] після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.10). Постановою державного нотаріуса Другої слов`янської державної нотаріальної контори Донецької області від 17.10.2019 року, [PERSON] відмовлено у прийнятті заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] на квартиру [ADDRESS] , у зв`язку з пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с.12). З відповіді завідуючої Другої слов`янської державної нотаріальної контори Донецької області від 20.12.2019 року [PERSON] слідує, що після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , спадкова справа не заводилась (а.с.32). V. Оцінка Суду. Згідно\~ст. 1217 ЦК України,\~спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до вимог ч. 3\~ст. 1223 ЦК України, право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Згідно ч. 2\~ст. 1220 ЦК України,\~часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою. Згідно ч.1\~ст. 1270 ЦК України,\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Таким чином, в судовому засіданні з достовірністю встановлено, що позивачем було пропущено шестимісячний строк, встановлений законом для прийняття спадщини. З огляду на положення п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визнання особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотнім труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи позов, суд виходить з того, що позивач є спадкоємцем по законом після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] і має право на прийняття спадщини, проте позивач не встигла виконати приписи ч.1\~ст.1270 ЦК України\~на подання заяви про прийняття спадщини протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини, який обчислюється з дня смерті спадкодавця, оскільки при зверненні 30.05.2019 року до приватного нотаріуса Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області Лашиної Н.Г. з приводу подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] , яка померла [INFO] , їй не було повідомлено про необхідність направлення заяви про прийняття спадщини за місцезнаходженням спадкового майна. У відповідність до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Крім того, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції. Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь\~яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»). Питання\~про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним. Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційним, оскільки вони втратять право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця. І спочатку смерть близької людини, а потім і втрата спадкового майна будуть для неї занадто надмірним тягарем нерозмірним з їх діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи. На підставі зазначеного, суд вважає, що причини пропуску позивачем строку для подання заяви на прийняття спадщини є поважними, у зв`язку з чим, позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню. На підставі викладеного та

Outcome: approved