Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-03 00:00:00

І. Стислий виклад позицій позивачів та відповідача 1.Виклад позиції позивача. 14.11.2019 року [PERSON] та [PERSON] звернулися до Шаргородського районного суду з вказаною позовною заявою, в якій зазначили, що [INFO] померла їх баба по маминій лінії [PERSON] , яка на день смерті постійно проживала та була зареєстрована в [ADDRESS] . Після смерті баби залишилось її спадкове майно, яке складається, в тому числі із земельного паю площею 3,14 в умовних кадастрових гектара, земельних ділянок з кадастровим номером 0525387800:01:003:0304 площею 3,0139 га та з кадастровим номером 0525387800:01:003:0305 площею 3,4313 га на території Стрільницької сільської ради Шаргородського району Вінницької області, майнового паю в розмірі 3088 грн. Вони є спадкоємцями зазначеного спадкового майна [PERSON] за заповітами, а спадкоємцем за законом є їх мати [PERSON] . Інших спадкоємців немає. При зверненні до нотаріуса з метою оформлення спадщини після смерті баби за заповітом їм відмовлено у оформленні у зв`язку із пропуском строків звернення з заявою про прийняття спадщини в шестимісячний строк. Причиною пропуску строку звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини стало те, що про наявність заповітів кожному з них не було відомо до жовтня 2019 року, саме тоді вони виявили заповіти, які були не змінені та не відмінені. А так як в їх баби є донька - їх мати [PERSON] , то вони вважали, що саме вона оформлятиме спадщину, так як здійснювала поховання померлої. [PERSON] відмовилася оформляти спадщину. Просять визначити їм додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті [INFO] їх баби [PERSON] , в два місяці кожному. В підготовче судове засідання позивач [PERSON] не прибув, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, в якій зазначив, що позовні вимоги підтримує, просить позов задовольнити з підстав, що в ньому наведені, не заперечує щодо ухвалення судом рішення у підготовчому судовому засіданні (а.с.40). Позивач [PERSON] у підготовче судове засідання не прибула, подала заяву про розгляд справи у її відсутності, в якій зазначила, що позовні вимоги підтримує, просить позов задовольнити з підстав, що в ньому наведені, не заперечує щодо ухвалення судом рішення у підготовчому судовому засіданні (а.с.42). 2. Виклад позиції відповідача. Відповідач - Стрільницька сільська рада Шаргородського району Вінницької області відзиву на позов із викладенням своїх заперечень, відповідно до норм діючого ЦПК України, на пропозицію суду, викладену в ухвалі від 14.11.2019 року до суду не подала. 29.11.2019 року представником відповідача Стрільницької сільської ради - секретарем сільської ради Пікулою С.А., яка діє згідно з розпорядженням від 16.04.2018 року за №11 ос, подано заяву про визнання позовних вимог [PERSON] та [PERSON] про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, з якої вбачається, що відповідач не має заперечень щодо задоволення позову та не заперечує щодо ухвалення судом рішення у підготовчому судовому засіданні (а.с.35). 3. Виклад позиції третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, - [PERSON] в судове засідання не з`явилася, але від неї до суду надійшла заява про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] визнає, не заперечує щодо їх задоволення (а.с.44). ІІ. Заяви, клопотання позивача, відповідача 1. 04.12.2019 року позивач [PERSON] подав до суду заяву про розгляд справи у підготовчому судовому засіданні у його відсутності, позовні вимоги підтримує з підстав, що наведені в позові (а.с.40). 2. 04.12.2019 року позивач [PERSON] подала до суду заяву про розгляд справи у підготовчому судовому засіданні у її відсутності, позовні вимоги підтримує з підстав, що наведені в позові (а.с.42). 3. 29.11.2019 року представник відповідача Стрільницької сільської ради - секретар сільської ради Пікула С.А., яка діє згідно з розпорядженням від 16.04.2018 року за №11 ос, подала письмову заяву, у якій просить розгляд справи проводити у відсутності представника Стрільницької сільської ради з огляду на визнання у повному обсязі позовних вимог [PERSON] та [PERSON] (а.с.35). 4. 04.12.2019 року третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - [PERSON] подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнає, не заперечує щодо їх задоволення (а.с.44). ІІІ. Процесуальні дії у справі 1. Відповідно до ухвали судді від 14.11.2019 року прийнято до розгляду позовну заяву [PERSON] та [PERSON] до Стрільницької сільської ради Шаргородського району Вінницької області, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - [PERSON] , - про продовження строку прийняття спадщини в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 04.12.2019 року (а.с.29-30). 2. В підготовче судове засідання не прибули позивачі - [PERSON] та [PERSON] , представник відповідача Стрільницької сільської ради - секретар сільської ради Пікула С.А. та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, - [PERSON] , у зв`язку із чим суд, не виходячи до нарадчої кімнати, відповідно до ч.4 ст.259 ЦПК України, постановив ухвалу про розгляд справи у відсутності зазначених учасників справи, враховуючи, що перешкод для розгляду справи немає та враховуючи подані ними заяви про розгляд справи у їх відсутності, а також враховуючи, що відповідач заявив про повне визнання позову. 3. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи… фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Враховуючи, що розгляд означеної справи здійснюється в судовому засіданні у відсутності всіх учасників справи, то суд не вбачає підстав для здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України. 4. Відповідно до вимог ч.ч.1, 2, 4, 5 ст.206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнання позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення… У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє. Суд, перевіривши повноваження представника відповідача Стрільницької сільської ради - секретаря сільської ради Пікули С.А., яка діє на підставі розпорядження сільського голови Бровченко В.С. від 16.04.2018 року за №11 ос (а.с.36), встановив, що Пікула С.А. не обмежена у повноваженнях на вчинення процесуальних дій від імені відповідача, визнання нею позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси відповідача та інших осіб, тому наявні підстави для прийняття судом визнання відповідачем позовних вимог [PERSON] , [PERSON] . 5. В судовому засіданні, відповідно до вимог ч.4 ст.259 ЦПК України, не виходячи до нарадчої кімнати, суд постановив ухвалу про прийняття визнання представником відповідача Стрільницької сільської ради Пікулою С.А. позовних вимог [PERSON] , [PERSON] . 6. Згідно з вимогами ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. За таких обставин суд вважає, що перешкод для здійснення розгляду справи за відсутності учасників справи та ухвалення судового рішення у підготовчому засіданні - немає. ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, докази Вирішуючи спір, суд встановив, що між сторонами виникли цивільно-правові відносини щодо спадкування, в тому числі, щодо порядку відкриття спадщини, прийняття спадщини та продовження строків для прийняття спадщини. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.11), яка по день смерті була зареєстрована та проживала по [ADDRESS] , що підтверджується довідкою виконавчого комітету Стрільницької сільської ради Шаргородського району Вінницької області від 02.10.2019 року за №789 (а.с.12). Після смерті [PERSON] залишилася спадщина, яка складається з земельного паю площею 3,14 в умовних кадастрових гектара, що підтверджується сертифікатом серії ВН №0461082, виданим Шаргородською районною державною адміністрацією (а.с.13), майнового паю в розмірі 3088 грн. в СТОВ ім. Коцюбинського на території Стрільницької сільської ради Шаргородського району Вінницької області, що підтверджується свідоцтвом про право власності на майновий пай серії [NUMBER] (а.с.14) та із земельних ділянок з кадастровим номером 0525387800:01:003:0304 площею 3,0139 га та кадастровим номером 0525387800:01:003:0305 площею 3,4313 га, які знаходяться на території Стрільницької сільської ради Шаргородського району Вінницької області, що підтверджується державним актом серії ВН №227411 та витягами з державного реєстру речових прав (а.с.16, 17, 18, 19). Спадкоємцями за заповітом після смерті [PERSON] є онуки останньої [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копіями заповітів від 08.11.2017 року (а.с.20, 21). Інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає, так як донька останньої - [PERSON] спадщини не прийняла, що також підтверджується витягом із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 21.10.2019 року, з якого вбачається, що спадщина після смерті [PERSON] ніким не прийнята, оскільки спадкові справи у Спадковому реєстрі відсутні (а.с.22). [PERSON] та [PERSON] не подали вчасно нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті баби через те, що їм не було відомо про наявність заповітів, а також, вважали, що оформлятиме спадщину після смерті [PERSON] їх матір [PERSON] , яка є донькою померлої, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. 21.10.2019 року державним нотаріусом Шаргородської державної нотаріальної контори Вінницької області відмовлено позивачам в оформленні спадщини за заповітом після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском строків прийняття спадщини (а.с.6, 7). V. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування Встановленим судом фактам відповідають цивільно-правові відносини, що виникають із спадкування, щодо порядку відкриття спадщини, прийняття спадщини та продовження строків для прийняття спадщини, які регулюються Конституцією України та Цивільним кодексом України. Відповідно до ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.3 ст.1223, ч.1 ст.1220, ч.1 ст.1270 ЦК України). Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст.1268 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто, право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Позивачі [PERSON] та [PERSON] , спадкоємці майна померлої [PERSON] за заповітом, своєчасно не прийняли спадщину, оскільки їм до жовтня 2019 року не було відомо про наявність заповітів, а також, вважали, що оформлятиме спадщину після смерті баби їх матір [PERSON] , яка є донькою померлої, тому пропустили строк для прийняття спадщини з поважних причин, у зв`язку із чим є підстави для застосування до спірних правовідносин положень ч.3 ст.1272 ЦК України, тобто для визначення додаткового строку для подання позивачами заяв про прийняття спадщини. До вказаного висновку суд прийшов, виходячи із того, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи викладене, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними. VІ. Висновки суду Аналіз перевірених і оцінених доказів переконує суд, що позивачі [PERSON] та [PERSON] , спадкоємці майна померлої [PERSON] за заповітами, які на час відкриття спадщини не проживали із спадкодавцем, своєчасно не прийняли спадщину через необізнаність про наявність заповітів, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. До вказаного висновку суд прийшов, виходячи із того, що, відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Відповідно до правового висновку, зробленого Верховним Судом 26.06.2019 року у постанові у справі №565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, Верховним Судом у вказаній постанові зроблено висновок, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» в редакції, яка діяла на момент відкриття спадщини, нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі. Також, Верховним Судом зроблено правовий висновок про те, що Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини. Таким чином, необізнаність спадкоємців [PERSON] та [PERSON] про наявність заповітів є, на думку суду, поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, суд встановив, що за даними Спадкового реєстру не заведено спадкової справи до майна померлої [PERSON] , що вбачається із постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії та з витягу зі Спадкового реєстру про відсутність спадкових справ. До того ж, Стрільницька сільська рада, яка посвідчувала заповіти [PERSON] , після смерті останньої не здійснювала виклик позивачів як спадкоємців за заповітами, у тому числі шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі, що свідчило б про належне сприяння для здійснення особистого розпорядження спадкодавця, що не заперечується представником відповідача Пікулою С.А. , яка у повному обсязі визнала позовні вимоги. Вказані обставини свідчать про поважність причини пропуску позивачами строків звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви і ці обставини визнані судом поважними. Отже, наявні підстави для визначення кожному з позивачів додаткового строку у два місяці для подання заяв про прийняття спадщини. Враховуючи, що представником відповідача визнано позовні вимоги [PERSON] та [PERSON] , то, відповідно до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України, в даному випадку наявні всі законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову. Отже, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Outcome: approved