Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-24 00:00:00

І. Стислий виклад позиції заявника та заінтересованої особи 25 січня 2021 року [PERSON] (далі заявник) звернувся до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин. Заяву обґрунтував тим, що у нього відсутні правовстановлюючі документи, що підтверджують його родинні відносини з померлою двоюрідною сестрою [PERSON] , а встановлення факту родинних відносин йому необхідно для оформлення спадщини. Представник Київської міської ради подав до суду відзив в якому посилаючись на докази, які є в матеріалах справи, просить суд ухвалити рішення, згідно норм чинного законодавства та розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради. Ухвалене судове рішення просить надіслати у відповідності до статті 272 Цивільного процесуального кодексу України на адресу Київської міської ради. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи Учасники справи в судове засідання не з`явилися, надіслали заяви про розгляд справи без їх участі. ІІІ. Інші процесуальні дії у справі Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі-ЦПК), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Ухвалою Баришівського районного суду Київської області від 29 січня 2021 року було відкрито провадження по справі в порядку окремого провадження та призначено судове засідання на 23 березня 2021 року на 13 год.(а.с.26) 22 березня 2021 року на адресу суду надійшла заява первісної заінтересованої особи - Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про залучення до участі в справі в якості заінтересованої особи Київську міську раду ( а.с.31) 23 березня 2021 року ухвалою Баришівського районного суду була проведена заміна заінтересованої особи Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації на Київську міську раду в зв`язку з чим, розгляд справи було перенесено на 25 травня 2021 року на 13 год.30 хв.а.с.37) В призначений до розгляду справи день, справа за заявою [PERSON] була знята з розгляду в зв`язку з відстороненням судді [PERSON] від здійснення правосуддя. 02.06.2021 за вх.№ 3460 на адресу суду надійшов відзив Київської міської ради на заяву [PERSON] ( а.с.42) 02.07.2021 відповідно до розпорядження керівника апарату Баришівського районного суду Київської області № 463 « Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ» було проведено авторозподіл даної справи і відповідно до протоколу, розгляд справи визначено судді Червонопиському В.С. IV. Фактичні обставини встановлені судом [INFO] у віці 57 років померла [PERSON] , про що 08 червня 2018 року відділом державної реєстрації смертей Головного територіального управління юстиції у місті Києві складено відповідний актовий запис за № 9655 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] ( а.с.13). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина у вигляді квартири [ADDRESS] . За життя покійною заповіт не складався, а тому спадщина після її смерті відкрилася за законом. В установлений законом строк після смерті [PERSON] , [INFO] заявник звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Карабазова С.В. із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з чим, була заведена спадкова справа № 4/2018 щодо майна померлої [INFO] [PERSON] . 01 жовтня 2020 року [PERSON] звернувся до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Однак, постановою нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії за № 379/02-31 від 01.10.2020, заявнику було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті його сестри з посиланням на відсутність документів, які б підтвердили родинні стосунки «брат-сестра» між [PERSON] ( батьком покійної [PERSON] ) та [PERSON] ( матір`ю заявника [PERSON] ) ( а.с. 18) Із послідовно досліджених доказів судом встановлено: Згідно свідоцтва про народження № 6301 (а.с.15) в книзі запису про народження № 41 за 1927 рік ЗАГСу при адмінвідділі Київського виконкому є запис за № 2420 зроблений 05 листопада 1927 року про народження хлопця [PERSON] , що народився [INFO] в м. Києві. Батьком є [PERSON] , а матір`ю - [PERSON] . Відповідно до архівної довідки Державного архіву Київської області № 01-43/822(1) ( а.с.19) у [PERSON] було 4 -ро дітей: -дочка [PERSON] , 1917 року народження; -дочка [PERSON] , 1920 року народження; -дочка [PERSON] ,1924 року народження; -син [PERSON] , 1927 року народження. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] та Державного реєстру актів цивільного стану громадян, [PERSON] народилася [INFO] в м. Києві. Її батьками були: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] ( а.с.14). Згідно із відомостей про актовий запис за № 461 від 18 лютого 1984 року (а.с.17) Центральним відділом державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім`ї, 18.02.1984 зареєстрований шлюб між громадянином Республіки Болгарія [PERSON] та громадянкою України [PERSON] . Після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище [PERSON] . Даний шлюб було розірвано 27 січня 1988 року, про що 19 січня 1988 року відділом реєстрації актів громадянського стану Ленінського району м. Києва зроблений відповідний запис за № 16 ( а.с.17) 31.07.1949 [PERSON] , 1924 року народження, вийшла заміж за [PERSON] та отримала прізвище « [PERSON] ». Проте, відомості, які б могли підтвердити зміну прізвища « [PERSON] )» на прізвище « [PERSON] » в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян, відсутні. Разом з тим, як вбачається із довідки виданої на [PERSON] , який у 1969 році редакцією газети «Вечірній Київ» відбував у відрядження до Чехословакії, в числі його близьких рідних значиться [PERSON] , 1924 року народження. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого 07 червня 1975 року міським архівом ЗАГСу (а.с. 11) , [PERSON] , народився [INFO] в м. Києві. Його батьками є: батько - [PERSON] , мати - [PERSON] . V. Оцінка суду Згідно ст.2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. У пункті 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», викладена правова позиція, відповідно до якої, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо, зокрема, згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 01 січня 2004 року тощо. Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Виходячи із змісту пункту 5 частини другої статті 293 ЦПК, суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема і справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. В свою чергу згідно із пунктом 1 частини першої статті 315 ЦПК, суд може встановлювати факт родинних відносин між фізичними особами. Так, матеріалами справи доведено, що заявник [PERSON] , [INFO] є сином [PERSON] , яка померла [INFO] та яка була рідною сестрою [PERSON] , який помер [INFO] , а тому, заявник [PERSON] , є двоюрідним братом [PERSON] , яка померла [INFO] . При цьому суд вважає, що заявник не мав іншої можливості підтвердити факт родинних відносин із своєю двоюрідною сестрою [PERSON] окрім як в судовому порядку, так як його встановлення породжує юридичні наслідки, оскільки з таким фактом законодавство пов`язує можливість реалізації спадкових прав заявником. Надані заявником докази, Суд визнає належними і допустимими, оскільки ці докази містять у собі фактичні дані, які логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують факт родинних відносин між [PERSON] та [PERSON] та відповідно між заявником [PERSON] та [PERSON] . Враховуючи зазначене, Суд дійшов висновку, що заява [PERSON] про встановлення факту родинних відносин підлягає задоволенню. З цих підстав,

Outcome: approved