Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-08 00:00:00

І. Позиція сторін у справі. Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, у якому просив стягнути з відповідача Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «КИЇВЗЕЛЕНБУД» відшкодування матеріальної шкоди, завданої пошкодженням автомобіля ВАЗ 21703 (реєстраційний номер [NUMBER] ) у розмірі 23 520, 80 грн, витрати на професійну правову допомогу 6 000, 00 грн, витрати на проведення автотоварознавчого експертного дослідження 1 500, 00 грн, судовий збір - 768, 40 грн. В обґрунтування позову вказано, що 24 вересня 2018 року на автомобіль ВАЗ 21703 (реєстраційний номер [NUMBER] ), який знаходився у користуванні його сина позивача [ [PERSON] ] і був запаркований у дозволеному місці, впало дерево, яке росло на узбіччі дороги вздовж бул. Л. України, буд. 3, у м. Києві. Близько 19:00 год. вечора, коли син позивача виявив пошкодження на транспортному засобі, дерева вже не було на автомобілі, а поряд на території лишився свіжий пень від дерева. Позивач звернувся до відповідача з претензією, проте відповіді не отримав, тому звернувся до суду із вказаним позовом, з метою отримання відшкодування суми у розмірі 23 250, 80 грн, відповідно до визначеної експертом суми вартості матеріального збитку пошкодженого автомобіля. У відзиві відповідача Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» вимоги позову не визнано, вказано, що територія вздовж проїжджої частини, де було пошкоджено автомобіль ВАЗ 21703 (д. н. з. [NUMBER] ), та зелені насадження на ній, не перебувають на балансі відповідача, для відшкодування матеріальної шкоди, необхідно звернутися до балансоутримувача території, на якій знаходилися зелені насадження, які нанесли матеріальну шкоду. Окрім того, згідно із відеозаписами з камер відеоспостереження, наданих позивачем, зафіксовано не сприятливі погодні умови, які призвели до падіння дерева, тобто падіння дерева сталося через небезпечне природне явище, що виключає відповідальність за заподіяння шкоди відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України /а. с. 51-55/. Відповідач Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Печерського району м. Києва позов не визнав, у відзиві зазначено, що позивач не надав доказів вини відповідача, не вказав, які його дії чи бездіяльність призвели до пошкодження транспортного засобу. Також вказано, що у даному випадку внаслідок несприятливих погодних умов впало дерево Каштану кінського з діаметром стовбура 24 см, який не мав ознак аварійності, тобто був здоровим та доглянутим, а впав внаслідок сильного пориву вітру. У відзиві НАСК «Оранта», не визнаючи позов, вказано, що ані позивач, ані страхувальник не звертався до Компанії як до страховика із заявою про страховий випадок, не було надано можливості огляду пошкодженого об`єкту для з`ясування причин та розміру збитку, не здійснено заяву у відповідні державні ограни. Відповідно до пункту 2.10.1.6 договору, неповідомлення страховика без поважних причин про настання події, яка має ознаки страхового випадку, у передбачений договором термін або створення страховикові перешкод у визначенні обставин, характеру та розміру збитків є підставою для відмови у здійсненні страхової виплати. ІІ. Процесуальні дії і рішення суду. 06 лютого 2019 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява, для розгляду якої, у відповідності до пункту 15 Розділу XIII Перехідні положення Цивільного процесуального кодексу України від 18 березня 2004 року № 1618-IV (у редакції Закону № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року), визначено суддю та передано, для вирішення питання про відкриття провадження у справі, згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями. 11 лютого 2019 року ухвалою судді у справі відкрито провадження та призначено розгляд у порядку спрощеного позовного провадження /а. с. 44-45/. 04 березня 2019 року до суду надійшов відзив на позов, у якому вимоги стороною відповідача не визнано та вказано, що територія вздовж проїжджої частини, де було пошкоджено автомобіль ВАЗ 21703 (д. н. з. [NUMBER] ), та зелені насадження на ній, не перебувають на балансі відповідача, для відшкодування матеріальної шкоди, необхідно звернутися до балансоутримувача території, на якій знаходилися зелені насадження, які нанесли матеріальну шкоду. Окрім того, згідно із відеозаписами з камер відеоспостереження, наданих позивачем, зафіксовано не сприятливі погодні умови, які призвели до падіння дерева, тобто падіння дерева сталося через небезпечне природне явище, що виключає відповідальність за заподіяння шкоди відповідно до статті 1166 ЦК України /а. с. 51-55/. 21 травня 2019 року ухвалою суду до участі у справі залучено Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Печерського району м. Києва, від якого 02 серпня 2019 року до суду подано відзив на позов /а. с. 68-69/. 02 серпня 2019 року до суду надійшов відзив відповідача Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Печерського району м. Києва на позов /а. с. 74-114/. 14 серпня 2019 року позивач подав до суду клопотання про залучення до участі у розгляді справи в якості відповідача ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», посилаючись на те, що з відзиву стало відомо про укладення Комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «КИЇВЗЕЛЕНБУД» з ним договору добровільного страхування відповідальності перед третіми особами - форми № 83, серії УБ № 1277980 від 24 травня 2018 року, яке зобов`язане виплатити страхове відшкодування у межах страхової суми у разі настання страхового випадку, з лімітом у розмірі 300 000 грн, а також просив розглянути клопотання за його відсутності, задовольнивши /а. с. 115-117, 119/. 15 серпня 2019 року ухвалою суду залучено ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» в якості співвідповідача у справі /а. с. 122-125/. У матеріалах справи міститься клопотання представника відповідача Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» про розгляд справи за її відсутності. 03 жовтня 2019 року від відповідача НАСК «Оранта» надійшов відзив до суду /а. с. 136-145/ Допитаний в якості свідка [PERSON] , у якого станом на день пригоди, автомобіль ВАЗ 21703 (реєстраційний номер [NUMBER] ) був у користуванні, надав суду покази, що 24 вересня 2018 року, близько 10:00 год., запаркував свій автомобіль на бул. Л. Українки у м. Києві. О 19:00 год. він побачив, що автомобіль пошкоджений, а біля нього лишився пеньок від дерева, частину дерева, яка впала на автомобіль забрали якість робітники. Свідок стверджує, що дерево впало, пошкодивши транспортний засіб, оскільки було трухляве і гниле. Свідок вказав, що отримав записи з камер відеоспостереження. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримав позов і просив задовольнити його у повному обсязі. Представник відповідача Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Печерського району м. Києва - Боженко Д. Є. просив відмовити у задоволенні позову. Представник відповідача ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» - Негрич С. Ю. також просив відмовити у задоволенні позову. Суд, заслухавши обґрунтування і заперечення сторін, допитавши свідка, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. ІІІ. Фактичні обставини справи. Позивач є власником транспортного засобу марки ВАЗ, моделі 21703, типу загальний легковий седан-В, номер кузова [NUMBER] , реєстраційний номер [NUMBER] , право користування яким має [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу [NUMBER] /а. с. 10/. 08 травня 2018 року відповідач Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Печерського району м. Києва подав заяву № 01-09-531 про обстеження зелених насаджень, що включало у себе і територію бул. Л. Українки, до КО «Київзеленбуд» /а. с. 79/. До Акту обстеження зелених насаджень від 05 липня 2018 року № 569-А внесено відомості про два дерева в аварійному стані, які підлягали видаленню, по [ADDRESS] , а саме дерево Каштан кінський діаметром стовбура 28 см, сухостійний, дерево Каштан кінський діаметром стовбура 32 см, сухостійний, які було видалено 06 вересня 2018 року, про що складено акт про зняття сухостійних аварійних дерев від 06 вересня 2018 року /а. с. 80, 85/. 24 травня 2018 року ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» та КП по утриманню зелених насаджень Печерського району м. Києва укладено договір добровільного страхування відповідальності перед третіми особами № 1277980, серії УБ, форми № 83. До переліку страхових випадків, цивільно-правова відповідальність у разі настання яких застрахована, належить пошкодження або знищення майна третіх осіб у межах встановленого ліміту, згідно з пунктом 1.4.2 договору /а. с. 87-97/. 24 вересня 2018 року на запаркований по [ADDRESS] , автомобіль позивача впало дерево, пошкодивши його. Як вбачається з інформації, наданої Українським гідрометеорологічним центром від 16 жовтня 2018 року № 01-20/1212, 24 вересня 2018 року через територію Києва та Київської області проходив активний атмосферний фронт, який зумовив дощі та штормовий вітер. За оперативними даними метеорологічної станції Київ ( просп. Науки, буд. 37 ), 24 вересня 2018 року: з 11:33 год. по 15:19 год. - штормовий вітер 14 м/с, з 15:19 год. по 17:20 год. - штормовий вітер 16 м/с. З врахуванням особливостей рельєфу та забудови швидкість вітру в окремих районах Києва могла досягати 20 м/с. Згідно з нормативними документами, прийнятими в Гідрометслужбі України, вітер швидкістю 15-24 м/с вважається небезпечним явищем, 25 м/с і більше - стихійним явищем /а. с. 84/. [PERSON] близько 19:00 год. 24 вересня 2018 року, виявивши пошкодження транспортного засобу, викликав поліцію. Відомості про таку пригоду у Єдиний реєстр досудових розслідувань не вносилися через відсутність ознак кримінального правопорушення, згідно з відповіддю Начальника Печерського управління поліції ГУ НП у м. Києві /а. с. 21, 22/. Згідно з висновком судового експерта за результатом автотоварознавчого дослідження від 25 жовтня 2018 року № 33, вартість матеріального збитку, завданого власнику автомобіля марки ВАЗ, моделі 21703, реєстраційний номер [NUMBER] , внаслідок його ушкодження, складає 23 250, 80 грн /а. с. 25-35/. 25 вересня 2018 року працівники Комунального підприємства по утриманню зелених насаджень Печерського району м. Києва склали акт про те, що 25 вересня 2018 року було обстежено дерево на [ADDRESS] ), який складено з метою виявлення дерева, яке впало 24 вересня 2018 року на припаркований автомобіль за вказаною адресою - Каштан кінський, діаметром 24 см, яке знаходиться у задовільному стані, зовнішніх видимих ознак аварійності і сухостійності не має, а за характером зламу дерево має ознаки буреламного /а. с. 86/. ІV. Позиція суду та оцінка аргументів учасників розгляду. За змістом положень частини третьої ст. 386 Цивільного кодексу України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно з частиною першою ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фіз- або юрособи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі. Зобов`язання відшкодувати шкоду виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Згідно з положеннями пункту 8 частини другої статті 16 Цивільного кодексу України, способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правом фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до частини другої ст. 1166 Цивільного кодексу України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини. Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди та її розміру; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини. Таким чином, установлена презумпція вини заподіювача шкоди, саме він повинен довести, що шкоду завдано не з його вини. Згідно з пунктом 2 частини першої ст. 13 та пунктом 2 ст. 21 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», до об`єктів благоустрою населених пунктів належать майдани, площі, бульвари, проспекти, а елементами благоустрою є, зокрема, зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях. Згідно з частиною другою статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», охорона, утримання та відновлення зелених насаджень на об`єктах благоустрою, а також видалення дерев, які виросли самосівом, здійснюються за рахунок коштів державного або місцевих бюджетів залежно від підпорядкування об`єкта благоустрою, а на земельних ділянках, переданих у власність, наданих у постійне користування або в оренду, - за рахунок коштів їх власників або користувачів відповідно до нормативів, затверджених у встановленому порядку. Водночас, згідно з пунктом 5.5 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України від 10 квітня 2006 року № 105 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 27 липня 2006 року за № 880/12754, відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на безхазяйних територіях, пустирях - місцеві органи самоврядування; на приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. Згідно з пунктом 9.2 Правил благоустрою міста Києва, затверджених рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року № 1051/1051, відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними в межах м. Києва є: на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності - балансоутримувачі цих об`єктів; на територіях установ, підприємств, організацій та прилеглих територіях - установи, організації, підприємства; на територіях земельних ділянок, які відведені під будівництво, - забудовники чи власники цих територій; на землях запасу міста - Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» та його підрозділи; у приватних садибах і прилеглих ділянках - їх власники або користувачі. Згідно з пунктом 15 рішення Київської міської ради від 09 жовтня 2014 року № 270/270 «Про удосконалення структури управління житлово-комунальним господарством міста Києва», перейменовано комунальне підприємство Печерського району м. Києва «Дирекція з управління нежитловим фондом Печерського району м. Києва» в комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» та віднесено його до сфери управління Печерської районної в місті Києві державної адміністрації. У відповідності до пункту 16 вказаного рішення Київської міської ради, комунальному підприємству по утриманню житлового господарства Печерського району м. Києва «Печерськжитло», комунальному підприємству по утриманню житлового господарства Печерського району м. Києва «Хрещатик», комунальному підприємству по утриманню житлового господарства Печерського району м. Києва «Печерська брама», комунальному підприємству по утриманню та експлуатації житлового господарства Печерського району м. Києва «Липкижитлосервіс» передати комунальному підприємству «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» житловий фонд, який був переданий до сфери управління Печерської районної в місті Києві державної адміністрації та знаходиться у них на балансі, а також інше нерухоме та рухоме майно, яке належить до комунальної власності територіальної громади міста Києва. Враховуючи вищезазначене, встановлено, що балансоутримувачем зазначеного дерева, що знаходилося на узбіччі вздовж бул. Л. Українки у Печерському районі Києва є комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва». Відповідно до Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України за № 105 від 10 квітня 2006 року, балансоутримувачем є спеціально уповноважені на конкурсних засадах державними чи місцевими органами влади підприємства, організації, які відповідають за утримання та збереження зелених насаджень на підпорядкованих територіях зеленого господарства. Розділ 9 вказаних Правил, передбачає, що виробничий процес утримання об`єктів зеленого господарства включає, зокрема, догляд за ними, а також видалення окремих дерев; видалення аварійних дерев. Згідно з пунктом 5 Правил, відповідальними за збереження зелених насаджень і належний догляд за ними на об`єктах благоустрою державної чи комунальної власності є балансоутримувачі цих об`єктів. Відповідно до частини третьої статті 28 Закону України «Про благоустрій населених пунктів», видалення дерев, кущів, газонів і квітників здійснюється в Порядку видалення дерев, кущів, газонів і квітників у населених пунктах, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 01 серпня 2006 року № 1045. Догляд за об`єктами благоустрою зеленого господарства, зокрема, включає проведення щорічних обстежень під час яких потрібно виявляти аварійні дерева, тобто дерева, які можуть становити загрозу для життя і здоров`я пішоходів, транспортних засобів, пошкодити лінії електропередач, будівлі і споруди або перебуває у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, вітролому, урагану та інших стихійних природних явищ чи за наявності гнилої серцевини стовбура, значної суховершинності, досягнення вікової межі (розділ 9 Правил). З метою контролю за станом міських зелених насаджень здійснюють загальні, часткові та позачергові огляди. Періодичність часткових оглядів визначає балансоутримувач об`єкта, власник чи користувач земельних ділянок, на яких ростуть зелені насадження (розділ 12 Правил). Під час проведення щорічних обстежень зелених насаджень потрібно виявляти аварійні дерева. Відповідно до п. 9.1.12 Правил утримання зелених насаджень у населених пунктах України, затверджених наказом Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України № 105 від 10 квітня 2006 року, дерево визнається аварійним, якщо воно несе загрозу життю пішоходів, транспортних засобів, знаходиться у пошкодженому стані внаслідок снігопадів, ураганів, інших стихійних явищ, має гнилу серцевину стовбура. Таким чином, балансоутримувач зобов`язаний проводити періодичні огляди зелених насаджень на прибудинковій території та у разі виявлення аварійного дерева, його видаляти. Відповідно до пункту 4 Порядку видалення зелених насаджень на території міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради від 27 жовтня 2011 року № 384/6600, видалення зелених насаджень на території міста Києва здійснюється та розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на підставі ордера на видалення зелених насаджень (крім випадків, передбачених пунктом 15 цього Порядку). За приписами пункту 15.5. Порядку від 27 жовтня 2011 року № 384/6600, видалення аварійних, сухостійних і фаутних дерев на об`єкті благоустрою здійснює балансоутримувач на підставі акта обстеження зелених насаджень, складеного та погодженого в установленому порядку. Так, 08 травня 2018 року відповідач Комунальне підприємство по утриманню зелених насаджень Печерського району м. Києва подав заяву № 01-09-531 про обстеження зелених насаджень, що включало у себе і територію бул. Л. Українки, до КО «Київзеленбуд», останнє її виконало 05 липня 2018 року, а 06 вересня 2018 року два аварійні сухостійні дерева, що знаходилися по [ADDRESS] , вже видалено. Враховуючи те, що у листі Українського гідрометеорологічного центру від 16 жовтня 2018 року № 01-20/1212 вказано, що 24 вересня 2018 року через територію Києва та Київської області проходив активний атмосферний фронт, який зумовив дощі та штормовий вітер: з 11:33 год. по 15:19 год. - штормовий вітер 14 м/с, з 15:19 год. по 17:20 год. - штормовий вітер 16 м/с, крім цього, з врахуванням особливостей рельєфу та забудови швидкість вітру в окремих районах Києва могла досягати 20 м/с, що вважається небезпечним явищем, то зазначене дерево могло впасти на автомобіль внаслідок дії вітру, оскільки позивачем не надано доказів і не було встановлено судом під час розгляду справи, що дерево Каштану кінського, яке впало на автомобіль позивача (марки ВАЗ, моделі 21703, реєстраційний номер [NUMBER] ) було сухостійним та мало бути видалене працівниками комунального підприємства. Зібрані в ході розгляду справи докази свідчать, що дерево Каштану кінського, яке росло за адресою, де сталася пригода, було здоровим, а впало через вітер, який сягав небезпечної швидкості. Суд, оцінюючи належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів приходить до висновку, що позов є необґрунтованим і задоволенню не підлягає. Відповідно до статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя. Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Європейський Суд з прав людини повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). На підставі встановлених судом обставин, що мають юридичне значення у справі,

Outcome: dismissed