Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-18 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Позивач звернулася до суду з вказаним позовом, мотивуючи заявлені вимоги тим, що [INFO] померла її мати [PERSON] , яка на день смерті була зареєстрована та проживала в селі Росава Миронівського району Київської області. Після її смерті відкрилась спадщина. Спадковим майном є земельна ділянка площею 2,72 га, призначена для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, пай [NUMBER], яка розташована на території Росавської сільської ради Миронівського району Київської області. 10 липня 2019 року на звернення до Миронівської районної державної нотаріальної контори Київської області з наміром подати заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] вона отримала відмову у прийнятті вказаної заяви з мотивів пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. За прийняттям спадщини після смерті [PERSON] окрім неї ніхто не звертався, спадкова справа після її смерті не відкривалася. У встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори вона не зверталася, оскільки з 2016 року хворіє на втрату зору. В зв'язку з хворобою очей протягом 2016-2019 років вона перенесла п'ять оперативних втручань, з яких оперативне втручання по заміні кришталика з імплантацією штучного кришталика. У 2017 році відбулося повторне відшарування сітківки правого ока та була проведена чергова операція. Після оперативного втручання вона періодично проходила курси лікування в умовах стаціонару Київської обласної клінічної лікарні. У 2017 році її визнано інвалідом третьої групи по зору довічно. Після поховання матері [PERSON] в період з 25 квітня 2019 року по 10 травня 2019 року вона проходила черговий курс лікування в умовах стаціонару Київської обласної клінічної лікарні. Зазначені обставини перешкодили звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Вважає, що строк прийняття спадщини пропущено з поважних причин, тому просила в судовому порядку визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області від 24 грудня 2019 року відкрито провадження у справі. Аргументи учасників справи В судове засідання позивач та представник не з`явилися, у поданій до суду заяві представник позивача просив розгляд справи здійснювати у його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просив їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, у поданій до суду заяві сільський голова Росавської сільської ради Миронівського району Київської області просила розглянути справу без участі представника Росавської сільської ради, позовні вимоги визнає. Фактичні обставини справи Судом встановлені наступні факти. [INFO] померла [PERSON] . В підтвердження вказаних обставин до матеріалів справи додано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане 29 жовтня 2018 року виконавчим комітетом Росавської сільської ради Миронівського району Київської області (а.с. 8). Позивач є дочкою померлої [PERSON] , що підтверджується даними свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 18 травня 1965 року Росавським сільським ЗАГС Миронівського району Київської області, свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] , виданого 14 лютого 2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану Миронівського РУЮ Київської області, свідоцтва про зміну імені серії [NUMBER] , виданого 14 лютого 2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану Миронівського районного управління юстиції Київської області, витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00017707077 від 24 лютого 2017 року (а.с., а.с. 9-11, 14). За життя [PERSON] набула права власності на земельну ділянку площею 2,72 га, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Росавської сільської ради Миронівського району Київської області. Вказана обставина підтверджуються даними доданого до позовної заяви державного акта на право приватної власності на землю серії Р3 № 318077 від 14 січня 2003 року, виданого на підставі розпорядження Миронівської райдержадміністрації Ради народних депутатів № 315 від 29 серпня 2002 року (а.с. 13). На день смерті [PERSON] її спадкоємицею за законом була дочка [PERSON] . Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який розпочинається з часу відкриття спадщини, що передбачено статтею 1270 ЦК України. 10 липня 2019 року, пропустивши строк для прийняття спадщини, [PERSON] звернулася до нотаріуса з наміром подати заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . На звернення позивача, спадкоємця за законом, до Миронівської районної державної натаріальної контори із наміром подати заяву про прийняття спадщини після смерті матері, листом № 784/01-16 від 10 липня 2019 року нотаріус повідомив позивача про те, що нею пропущено строк для прийняття спадщини та роз`яснено право звернення до суду в порядку статті 1272 ЦК України. Вказані обставини підтверджуються листом державного нотаріуса № 784/01-16 від 10 липня 2019 (а.с. 16). Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 56799327 від 10 липня 2019 року, наданої Миронівською районною державною нотаріальною конторою, спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалася (а.с. 15). Мотиви суду та застосовані норми права Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, дійшов висновку, що позов належить задовольнити. Відповідно до статті 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом норм статей 1268 - 1269 ЦК України, порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який розпочинається з часу відкриття спадщини, що передбачено статтею 1270 ЦК України. Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За положеннями пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач заяви про прийняття спадщини протягом шестимісячного терміну після смерті матері до нотаріальної контори не подала з наступних підстав. Письмовими доказами підтверджено, що позивач з 2016 року хворіє на втрату зору. В зв'язку з хворобою очей протягом 2016-2019 років вона перенесла п'ять оперативних втручань в Центрі мікрохірургії ока та лазерних методів лікування КЗ КОР «Київська обласна клінічна лікарня». Такі обставини підтверджуються даними консультативного заключення, виданого 31 липня 2019 року Комунальним закладом Київської обласної ради «Київська обласна клінічна лікарня» (а.с. 19). З 7 лютого 2017 року позивач є інвалідом третьої групи по зору довічно. Ця обставина підтверджується даними довідки до акта огляду медико-соціальної експертної комісії серії АВ № 0514815, виданої 16 лютого 2017 року Спеціалізованою кардіо-офтальмогічною медико-соціальною експертною комісією (а.с. 18). Причинами пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач вказала стан здоров`я та факт проходження курсу лікування в умовах стаціонару КЗ КОР «Київська обласна клінічна лікарня» в період з 25 квітня 2019 року по 10 травня 2019 року у зв'язку з суттєвим погіршення стану здоров'я. Дана обставина підтверджується даними консультативного заключення, виданого 31 липня 2019 року Комунальним закладом Київської обласної ради «Київська обласна клінічна лікарня» (а.с. 19). Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплинув 29 квітня 2019 року в період перебування позивача на стаціонарному лікуванні. Вказана обставина зробила своєчасне звернення позивача за прийняттям спадщини неможливим. Висновки за результатами розгляду Згідно правил статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Згідно з вимогами статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Як зазначено в частині 6 статті 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. За правилами статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Аналіз наведених норм процесуального права дає підставу вважати, що кожна сторона сама визначає зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, сторона, яка звернулася до суду, повинна довести належними та допустимими доказами вимоги, що нею заявлені, суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що обставини, якими обґрунтовані заявлені вимоги, мали місце, позовні вимоги є доведеними. Причини, зазначені позивачем та встановлені судом, пов`язані з об`єктивними труднощами для спадкоємця, значно вплинули на вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини. Зазначені причини пропуску строку для прийняття спадщини суд вважає поважними і достатніми для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. На підставі викладеного,

Outcome: approved