Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-24 00:00:00

І. Короткий зміст пред`явлених позовів. В жовтні 2020 року [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом, в обґрунтування якого вказала на те, що [INFO] помер її батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з садового будинку, який знаходиться за адресою: [ADDRESS]. За час свого життя [PERSON] заповіт не склав, тому після його смерті спадкування здійснювалось за законом. Спадкоємцями першої черги за законом є діти спадкодавця: [PERSON] та [PERSON] . Позивач подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Незважаючи на це, в отриманні свідоцтва про право на спадщину на вказаний садовий будинок їй було відмовлено, оскільки відсутній правовстановлюючий документ, що посвідчує право власності спадкодавця на спадкове майно. Тому [PERSON] просить визнати за нею право власності на 2/3 частини садового будинку, який знаходиться в [ADDRESS], в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . 11 лютого 2021 року [PERSON] пред`явив зустрічний позов, який обґрунтував тим, що [INFO] помер його батько [PERSON] . За час свого життя [PERSON] заповіт не склав, тому після його смерті спадкування здійснювалось за законом. [PERSON] у встановленому законом порядку прийняв спадщину після смерті [PERSON] проте оформити своє право на спадщину не може у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів. Тому просив визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом на 1/3 частину садового будинку, який знаходиться в [ADDRESS], в порядку спадкування за законом після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . ІІ. Процесуальні дії у цивільній справі. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 29 жовтня 2020 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання (а.с.52-53). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 лютого 2021 року, занесеною до протоколу судового засідання, зустрічний позов [PERSON] прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом (а.с.75-76). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 лютого 2021 року у Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори витребувано належним чином завірену копію спадкової справи заведеної щодо майна [PERSON] , померлого [INFO] (а.с.73-74). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 лютого 2021 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.77). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 березня 2021 року, яка відображена в протоколі судового засідання, до участі в розгляді цивільної справи в порядку процесуального правонаступництва замість Гнідинської сільської ради Бориспільського району було залучено Золочівську сільську раду Бориспільського району. ІІІ. Ставлення учасників цивільного процесу до пред`явленого позову. Позивач у судовому засіданні підтримала пред`явлений позов та наполягала його задоволенні, проти задоволення зустрічного позову не заперечувала. Відповідач підтримав пред`явлений ним зустрічний позов та просив суд його задовольнити, а також не заперечував проти задоволення первісного позву. Золочівський сільський голова Лазаренко О.Й. у судове засідання не з`явився. Натомість направив до суду заяву, в якій зазначив, що просить розглядати справу без участі представника сільської ради та за наявними матеріалами справи (а.с.57). Представник Шістнадцятої Київської державної нотаріальної контори до суду не з`явився та свої пояснення щодо пред`явлених позовів не надав. IV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . Це підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого на його ім`я (а.с.10). За час свого життя [PERSON] заповіт не склав, тому після його смерті спадкування здійснювалось за законом. Спадкоємцями першої черги за законом є його діти: дочк [PERSON] та син [PERSON] , а також дружина [PERSON] (а.с.9). Спірні правовідносини регулюються книгою шостою «Спадкове право» ЦК України. V. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. а. норми матеріального права. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. У відповідності до ч.1 ст.1268, ч.1 ст.1269 та ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. За змістом ч.2 ст.1274 ЦК України спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги. Відповідно до положення ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. б. норми процесуального права. Згідно з ч.1 та ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. VI. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. З копії спадкової справи №630/2015, заведеної Шістнадцятою Київською державною нотаріальною конторою, щодо майна померлого [PERSON] вбачається, що [PERSON] та [PERSON] подали заяви про прийняття спадщини в межах встановленого шестимісячного строку (а.с.89,93). В свою чергу, [PERSON] подала нотаріусу заяву про відмову від прийняття належної їй частки спадщини після померлого чоловіка на користь дочки [PERSON] (а.с.94). Незважаючи на це, нотаріусом відмовлено [PERSON] та [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на садовий будинок, який знаходиться в [ADDRESS]. Оскільки, не надано оригіналу правовстановлюючого документа на зазначений житловий будинок, що підтверджується постановами про відмову у вчиненні нотаріальної дії №82-02-31 від 10 січня 2019 року та №80/02-31 від 16 січня 2021 року (а.с.21,72). За змістом довідки від 29 листопада 2017 року, виданої КП БРР БР «Бюро технічної інвентаризації», садовий будинок [ADDRESS] на праві власності не зареєстрований (а.с.24). Згідно технічного паспорту на садовий будинок (незавершене будівництво) [ADDRESS], виготовленого станом на 29 листопада 2017 року, садовий будинок (незавершене будівництво) літера А-ІІІ, мансарда (незавершене будівництво) літера АІ, прибудова (незавершене будівництво) літера аІІ, убиральня літера Б (а.с.25). Таким чином, до суду не надано належних та допустимих доказів на підтвердження введення в експлуатацію вказаного садового будинку, а також отримання за життя спадкодавцем [PERSON] правовстановлюючих документів на вказане нерухоме майно. Проте, відсутність реєстрації права власності за померлим [PERSON] на садовий будинок [ADDRESS] , не перешкоджає позивачам набути прав на побудоване майно у встановленому порядку. Зокрема, відповідно до роз`яснень, що містяться в пунктах 7 і 8 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року №7, якщо спадкодавцем було здійснене самочинне будівництво (ч.1 ст.376 ЦК України), до спадкоємців переходить право власності на будівельні матеріали, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва. Законодавством передбачено порядок прийняття в експлуатацію будівель інспекцією архітектурно-будівельного контролю за місцем їх розташування, який не може підмінятися судовим рішенням. Встановлено, що за час свого життя [PERSON] звів садовий будинок [ADDRESS] . Водночас, спадкодавець не встиг зареєструвати за собою право власності на вказаний об`єкт нерухомого майна. За таких обставин, суд вважає, що за [PERSON] належить визнати права та обов`язки забудовника 2/3 частини вказаного садового будинку, а за [PERSON] - права та обов`язки забудовника 1/3 частини садового будинку. На підставі викладеного та

Outcome: partial