Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-04 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Позивач звернулася\~до суду\~з вказаними\~вимогами,\~посилаючись на\~ті обставини,\~що згідно рішення Миронівського районного суду Київської області від 24 травня 2011 року з відповідача на її користь стягнуто аліменти на утримання дочки [PERSON] , [INFO] , у розмірі 400 гривень щомісячно і до її повноліття. Аліменти на утримання доньки, в твердій грошовій сумі в розмірі 400 гривень, відповідач сплачує регулярно. Рішенням Миронівського районного суду Київської області від 9 березня 2017 року відповідача позбавлено батьківських прав відносно його малолітньої доньки [PERSON] . Вона з дитиною перебуває у скрутному становищі, офіційно не працевлаштована. Донька росте, збільшуються витрати на її навчання, утримання та інше. Дитина потребує нормального харчування, одягу. На все це необхідні значні кошти, і сама вона не здатна в повній мірі цього забезпечити. З 4 січня 2018 року відповідач зареєстрований як фізична особа-підприємець і його майновий стан змінився. Просила змінити\~розмір аліментів,\~що стягуються\~на утримання\~доньки у\~твердій грошовій\~сумі в\~розмірі 400\~гривень щомісячно,та стягувати з відповідача аліменти в розмірі 1/4 частини всіх видів його доходу (заробітку) щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позову і до досягнення повноліття. Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області від 21 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Відповідно до правил статті 274 ЦПК України\~у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи. Частина 2 даної статті вказує, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін. Згідно зі статтею 279 ЦПК України\~розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Відповідно до частини 6 статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Згідно з пунктом 2 частини 7 статті 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. 21 жовтня 2019 року відповідачу копію ухвали про відкриття спрощеного провадження та копію позовної заяви з додатками направлено за зареєстрованим в установленому порядку місцем проживання. 4 листопада 2019 року до суду повернуто конверт із вкладенням. Згідно даних довідки ф.20, сформованої представником відділення АТ «Укрпошта», причиною повернення відправлення вказано інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення. 25 листопада 2019 року відповідачу копію ухвали про відкриття спрощеного провадження направлено за зареєстрованим в установленому порядку місцем проживання. 27 листопада 2019 року копію ухвали про відкриття спрощеного провадження вручено відповідачу. Відповідно до пункту 1 частини 8\~статті 128 ЦПК України,\~днем вручення судової повістки є: день вручення судової повістки під розписку. Згідно зі статтею 44 ЦПК України,\~учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Заяв із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотань про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін до суду не надходило. Відповідно до положень\~статті 274 ЦПК України,\~справа розглянута за правилами спрощеного позовного провадження. На підставі частини 2 статті 191 та частини 8 статті 178 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Аргументи учасників справи Відповідач відзиву на позов не подав. Фактичні обставини справи Судом встановлено такі обставини. Сторони перебували у шлюбі, від якого мають малолітню доньку [PERSON] , [INFO] . Дані обставини підтверджуються свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Піївською сільською радою Миронівського району Київської області 5 березня 2009 року. Дитина сторін проживає з матірю,\~кошти на\~утримання дитини\~стягуються з\~батька в\~примусовому порядку\~на підставі\~рішення Миронівського\~районного суду\~Київської області\~від 24\~травня 2011\~року,\~яким з\~ [PERSON] на\~користь [PERSON] \~стягнуто аліменти\~на утримання\~доньки [PERSON] ,\~ [INFO] ,\~в твердій\~грошовій сумі\~в розмірі\~400\~гривень щомісячно\~і до\~її повноліття. 9 березня 2017 року відповідача позбавлено батьківських прав відносно його малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] . З 4 січня 2018 року відповідач зареєстрований як фізична особа-підприємець і вид його діяльності - вантажний автомобільний транспорт. Такі обставини підтверджені рішеннямиМиронівського районного суду Київської області від 24 травня 2011 року та від 9 березня 2017 року, даними з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Факт зміни прізвища матері дитини підтверджується даними свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , виданого Деснянським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві. Мотиви суду та застосовані норми права Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, дійшов висновку, що позов належить задовольнити повністю. Як вбачається\~з правової\~позиції Верховного\~Суду України\~у справі\~за №\~143цс13 від 05.02.2014, з огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями ст. 192 СК України\~зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки). При розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки\~ст. 192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (ст. 182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», ст. 183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», ст. 184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»). На підставі статті 180 СК України батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За правилами статті 181 СК України способи виконання батьками обовязку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів. Частиною 1 статті 182 СК України передбачено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоровя та матеріальне становище дитини; стан здоровя та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення. За правилами частини 2 статті 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Положеннями статті 27 Конвенції про права дитини визначено, що батько або (і) інші особи, що виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здатностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Стаття 5 Протоколу № 7 до\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод передбачає, що кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання. Ця стаття не перешкоджає державам вживати таких заходів, що є необхідними в інтересах дітей. Відповідно до принципу № 4 Декларації прав дитини - дитині мають належати права: на здорове зростання і розвиток, на належне харчування, житло, розваги і медичне обслуговування. Аналогічні положення закріплені частиною першою\~ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», згідно якої батьки мають право та зобовязані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний, моральний розвиток. Згідно правил статті 192 СК України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоровя когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Пунктом 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» передбачено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. Враховуючи зміст статтей 181, 192 СК України та вказані розяснення, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. У зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів може бути вирішено питання про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. З огляду на наведені положення закону, при вирішенні позову щодо зміни розміру раніше стягнутих аліментів суд зобов`язаний з`ясувати матеріальний та сімейний стан як платника аліментів, так і стягувача, погіршення чи поліпшення їх здоров`я. Судом встановлені підстави для збільшення розміру аліментів, які стягуються за судовим рішенням. Звертаючись до суду з позовом, позивач просила змінити спосіб стягнення аліментів, визначити розмір аліментів в частці від заробітку відповідача, посилаючись на перебування у скрутному матеріальному становищі, недостатність заробітку, зміну законодавства щодо мінімального розміру аліментів на одну дитину, зміну матеріального становища відповідача. Суд дійшов висновку, що внесок відповідача на утримання дитини, неє вагомим. Відповідно до\~статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік», прожитковий мінімум на дітей віком від 6 до 18 років на місяць складає з 01 січня 2020 року - 2218 гривень, з 1 липня - 2318 гривень, з 1 грудня - 2395 гривень. У частині 1 статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Отримувати підвищений мінімальний розмір аліментів - це безумовне право, визначене законом, яке захищається в судовому порядку. Встановлено, що при визначенні розміру аліментів у твердій грошовій сумі судом враховані ті обставини, що відповідач не працює. Ті обставини, що відповідач після прийняття рішення про стягнення з нього аліментів в сумі 400 гривень зареєструвався як фізична особа-підприємець, дають підстави для висновку, що його матеріальний стан змінився. За правилами частин 2 та 3 статті 166 СК України, особа, позбавлена батьківських прав, не звільняється від обов`язку щодо утримання дитини. Висновки за результатами розгляду Законом «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту права дитини на належне утримання шляхом вдосконалення порядку стягнення аліментів» від 17.05.2017 № 037-VIII збільшено мінімальний розмір аліментів, які підлягають стягненню з платника аліментів. Визначаючи розмір аліментів на дитину (дітей), суд не може визначити їх розмір на одну дитину менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. При зміні способу стягнення аліментів суд враховує, що їх розмір на одну дитину не може бути меншим, ніж визначений частиною 2 статті 182 СК України. Згідно статтей 12, 13, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд сприяє всебічному і повному зясуванню обставин справи дотримуючись принципів диспозитивності та змагальності сторін. Суд розглядає справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі наданих сторонами доказів. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, мають місце. Дані обставини вказують на те, що наявні обставини, що можуть бути підставою для зміни розміру аліментів, встановлені статтею 192 СК України, оскільки розмір аліментів, визначений судом в сумі 400 гривень, є недостатнім для утримання дитини, матеріальний стан відповідача змінився. З огляду на справедливі й розумні критерії визначення належного розміру аліментів, такий розмір може бути визначений в розмірі, вказаному позивачем. Згідно з роз`ясненнями, викладеними у пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» у новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили. На підставі статті 141\~ЦПК України\~з відповідача\~на користь\~держави підлягає\~стягненню судовий\~збір. На підставі викладеного, ст.ст. 166, 180, 182, 192 Сімейного Кодексу України,

Outcome: approved