Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-25 00:00:00

І. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача. 10 вересня 2018 року [PERSON] (надалі позивач) звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON](надалі відповідач) про стягнення пені за несвоєчасну виплату аліментів. Позовну заяву обґрунтовує тим, що згідно рішення Баришівського районного суду Київської області від 02\~березня 2016\~рокуз [PERSON]на її користь стягнуто аліменти на утримання малолітньої дитини [PERSON], [INFO], в твердій грошовій сумі в розмірі 700,00 грн. щомісячно до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 05 лютого 2016 року. Виконавчий лист перебуває на виконанні в ДВС. Оскільки відповідач належним чином не виконує свої батьківські обовязки по утриманню дитини, тому позивач просить суд стягнути з [PERSON] на її користь пеню за несвоєчасну сплату аліментів у розмірі 6 566 грн. 00 коп.. Відповідач відзив на позовну заяву не надав. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. Позивач [PERSON] у судове засідання не з'явилася, подала через канцелярію суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить суд позов задовольнити. Відповідач [PERSON]у судове засідання не з'явився. Про день, час та місце розгляду справи належним чином повідомлявся у встановленому законом порядку, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення. Також викликався у судове засідання через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України (ч. 11 ст. 128 ЦПК України). Причини неявки, суду не повідомив. Згідно ст. 223 ЦПК України\~ неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Враховуючи, що від позивача надійшла заява про розгляд справи у її відсутність, а також відповідач, який належним чином повідомлений не з'явився в судове засідання та причини неявки суд не повідомив, суд вважає за можливе розглянути справу по суті на підставі наявних в ній даних чи доказів (постановити рішення). ІІІ. Інші процесуальні дії у справі. Судом на підставі частини другої\~статті 247 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК), у зв'язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. ІV. Фактичні обставини, встановлені cудом та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено,\~що 15\~грудня 2012\~року позивач\~та відповідач\~зареєстрували шлюб.\~Від спільного\~подружнього проживання\~сторони мають малолітню дитину [PERSON], [INFO], у свідоцтві про народження якої батьком записано [PERSON], а матірю записано [PERSON] (а.с. 8). Одруження виявилось не вдалим, а тому рішенням Баришівського районного суду Київської області від 19 лютого 2016 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано. Згідно рішення Баришівського районного суду Київської області від 02\~березня 2016\~рокуз [PERSON]на користь [PERSON]стягнуто аліменти на утримання малолітньої дитини [PERSON], [INFO], в твердій грошовій сумі в розмірі 700,00 грн. щомісячно до досягнення дитиною повноліття, починаючи з 05 лютого 2016 року. У звязку\~із несплатою\~аліментів у\~відповідача станом\~на 01\~вересня 2018\~року виникла заборгованість у розмірі 21579,31 грн., що підтверджується розрахунком заборгованості, виданого головним державним виконавцем Баришівського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Київській області [PERSON] (а.с. 11). V. Мотивація позиції суду. Згідно ст.\~180\~СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~196\~СК України\~у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобовязана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Згідно ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Виходячи з аналізу норм глави 49 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов'язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов'язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Наведені вище докази підтверджують також, що починаючи з 05 лютого 2016 року по 01 вересня 2018 року відповідач аліменти на утримання доньки не сплачує. Відповідач відзив на позов не подав. Згідно розяснень, викладених в п. 22 постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України №3\~від 15.05.2006\~року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу\~України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», передбачена ст.\~196\~СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у звязку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, то строк виконання цього обовязку буде різним, а тому кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Отже,\~ пеня за прострочення зі сплати аліментів нараховується за кожним періодичним платежем окремо з дня порушення платником аліментів свого обовязку щодо їх сплати до дня ухвалення судом рішення, після чого розмір нарахованої пені за кожним щомісячним платежем підсумовується та визначається загальна сума пені за порушення\~ аліментних зобовязань. Виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно,\~то\~за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на\~всю\~суму заборгованості, а її нарахування обмежується лише сумою несплачених аліментів за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів. При цьому сума заборгованості за аліментами за попередні місяці не додається до заборгованості за наступні місяці, а кількість днів прострочення обчислюється виходячи з того місяця, в якому аліменти не сплачувались. Тобто неустойка (пеня) за один місяць рахується\~наступним чином: заборгованість за аліментами за місяць помножена на 1 % пені і на кількість днів місяця, в якому виникла заборгованість, а загальна сума неустойки (пені) визначається шляхом додавання нарахованої пені за кожен із прострочених платежів (за кожен місяць). Саме до цього зводяться правові висновки ВСУ викладені у справі № 6-300цс16. Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що заборгованість та прострочення по сплаті аліментів виникли з вини відповідача, а тому позовні вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до частини шостої статті 141 ЦПК,якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч. 1 ст.\~4\~Закону України\~«Про судовий\~збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. З 1 січня 2018 року встановлений прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розмірі 1762 грн., відповідно до ст. 7 Закону «Про державний бюджет на 2018 рік». Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Враховуючи ту обставину, що позивач звільнена від сплати судового збору, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача судовий збір на користь держави в розмірі 704 грн. 80 коп. за розгляд справи в суді.

Outcome: approved