Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-01 00:00:00

Між Публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі філії - Житомирське обласне управління АТ «Ощадбанк», найменування якого змінено на Акціонерне товариство «Державний Ощадний банк України» (далі - позивач) та [PERSON] (далі - відповідач) 12 грудня 2018 року укладений Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб за № 6003260, який не роздруковується та на руки клієнту не видається, а сам текс договору розміщується на інтернет сторінці Банку www.oschadbank.ua . 12 грудня 2018 року за погодженням сторін укладена Заява про приєднання № 940155/270916 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) відповідно до умов якої банком відповідачу був відкритий поточний рахунок в гривнях України на умовах тарифного пакету «Мій комфорт» та для його користування банк оформив та видав клієнту банківську платіжну картку (БПК) типу «Моя картка». Відповідно до Заяви на встановлення відновлювальної кредитної лінії (кредиту) блоку 6 «Умови кредитування» на строк 60 місяців, з можливим подовженням на той самий строк, банк встановлює клієнту кредит у сумі 28 000 гривень 00 копійок під 0,001 процентів річних за користування кредитними коштами (п. 6.3, п. 6.6.1). В подальшому позивач здійснював обслуговування вищевказаної платіжної картки відповідно до встановлених тарифів на загальних умовах. Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків відповідача та позивача є укладена Заява про приєднання № 940155/270916 від 12 грудня 2018 року до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку АТ «Ощадбанк», а також діючі нормативно - правові акти Національного банку України, правління АТ «Ощадбанк». Позивач виконав всі свої зобов`язання належним чином, своєчасно та сумлінно. Банк відкрив клієнту рахунок в національній валюті - гривнях, відкрив кредитну лінію на погоджувальних умовах. Для користування рахунками банк оформив та видав клієнту платіжну картку. В свою чергу відповідач зобов`язався неухильно дотримуватись умов цього Договору та правил користування БПК, здійснювати оплату послуг банку за проведення операцій за рахунком у розмірі встановленими тарифами. З боку відповідача умови Договору не виконуються своєчасно та в повному обсязі. По картковому рахунку відповідача відсутні належні суми зарахування грошових коштів, що призвело до виконання заборгованості, яка відповідно до зобов`язання в добровільному порядку відповідачем не погашається. Відповідно до умов Договору позичальник повинен самостійно регулювати ліміт витрат по рахунках, поповнювати їх готівкою та безготівковим платежем, не допускати перевищення витратного ліміту (овердрафт), а в разі його допущення сплачувати банку відповідні проценти за перевищення витратного ліміту в розмірах, передбачених діючими тарифами, та зобов`язується погасити заборгованість по овердрафту. У разі допущення прострочки заборгованості за рахунком та кредитом, її непогашення у строки визначення Правилами, позичальник згідно Договору відповідає всім належним клієнту майном за заподіяні банку збитки в повному обсязі у разі невиконання чи неналежного виконання зобов`язань по даному Договору як особисто клієнтом так і держателем БПК, а також відшкодовувати витрати, пов`язані з судовим розглядом спорів з цих підстав та розшуком винної особи. Відповідно до Договору позивач має право вимагати дострокового повернення кредиту та сплати всіх платежів, вимагати від відповідача відшкодування всіх витрат, в тому числі процентів, штрафів, пені та сплати заборгованості відповідно до умов Договору. Між сторонами погоджено, що строк кредиту (користування ним) встановлюється на відповідний період дії платіжної картки. При випуску платіжної картки на новий термін, строк дії кредиту (користування ним) подовжується на строк дії платіжної картки (п. 6.5). Станом на 31 березня 2020 року, розмір заборгованості відповідача перед Банком за Договором становить 28 681 гривню 83 копійки, що складається з: - заборгованості за основним боргом (кредитом) - 25 638 гривень 62 копійки; - загальна сума заборгованості процентів за користування кредитом - 2 613 гривень 92 копійок; - загальна сума 3% річних за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) - 356 гривень 70 копійок; - загальна сума 3% річних за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом - 38 гривень 86 копійок; - втрата від інфляції за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) - 22 гривні 46 копійок; - втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом - 11 гривень 27 копійок. Позивач просить стягнути з відповідача [PERSON] на свою користь заборгованість за Заявою про приєднання № 940155/270916 від 12 грудня 2018 року до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) в розмірі 28 681 гривню 83 копійки та судовий збір в розмірі 2 102 гривні 00 копійок. Ухвалою суду від 06 травня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження по даній справі. Представник позивача в судове засідання не з`явився надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, позовні вимоги просять задовольнити в повному обсязі. Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, відповідно до пункту 2 частини 7 статті 128 ЦПК України, що підтверджується довідкою «Укрпошти», згідно якої передбачено, що причина повернення поштового конверту - «адресат відмовився». Про причини неявки суд не повідомив, що не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі письмових доказів. Відповідно до пункту 2 частини 7 статті 128 ЦПК України, судова повістка направляється фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надійшло, відповідно до положень частини п`ятої статті 279 ЦПК України, тому суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Зважаючи на те, що справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, на підставі наявних у справі письмових доказів. Справу судом розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження, згідно з вимогами статтями 274-279 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено такі факти та відповідні їм правовідносини. Між Публічним акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» (надалі - Банк) та [PERSON] (надалі - Клієнт) 12 грудня 2018 року укладено Договір (надалі -ДКБО) у вигляді Заяви про приєднання № 940155/270916 (надалі - Заява про приєднання) до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки). Згідно п. 3.1. шляхом підписання цієї Заяви про приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), Клієнт беззастережно приєднується до ДКБО в редакції, яка на день підписання цієї Заяви на приєднання розміщена на інтернет - сторінці Банку www.oschadbank.ua та укладає з Банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. За умовами п. 3.4. Заяви про приєднання, Банк, на підставі наданих Клієнтом, відповідно до вимог чинного законодавства України документів, відкриває Клієнту картковий рахунок за тарифним пакетом. Згідно п.п. 3.4.1. пункту 3.4. Заяви, Клієнту відкривається поточний рахунок № [NUMBER] в гривнях України (далі - Рахунок) на умовах тарифного пакету «Мій Комфорт», Тарифів за обслуговування поточних рахунків з використанням платіжних карток, розміщених на сайті банку та/або на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ Банку. Банк відкриває рахунок в гривнях та надає Клієнту Платіжну картку типу «Моя картка» та ПІН - конверт до неї (п.п. 3.4.2. Заяви). Підпункт 5.1. пункту 5 вказаної Заяви передбачає, що ця Заява про приєднання є невід`ємною частиною Договору. Підписання цієї Заяви про приєднання Клієнт підтверджує, що між ним та Банком досягнуто згоду щодо всіх істотних умов Договору, які передбаченні чиним законодавством України для такого роду договорів. Підписанням Заяви на встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту), заявник погоджується на одержання та з умовами користування Кредитом відповідно до умов Договору та підтверджує укладення між ним та Банком Кредитного договору (пп. 6.1 п.6 даної Заяви). Як вбачається з п.п. 6.2 п. 6 Заяви на встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту), заявник просить надати йому кредит на споживчі потреби в національній валюті шляхом надання відновлюваної кредитної лінії (Кредиту) на його картковий рахунок № [NUMBER] . Банк встановив наступні максимальні параметри кредитування (п. 6.3 Заяви на встановлення відновлюваної кредитної лінії): Бажаний розмір Кредиту - 28 000 гривень 00 копійок, Максимальний розмір Кредиту - 250000 гривень 00 копійок, Строк кредитування 60 місяців, з можливим подовженням на той самий строк. Згідно пункту 6.6 Заяви на встановлення відновлюваної кредитної лінії, процентна ставка за Кредитом є фіксованою і складає: - 0,001 (нуль цілих одна тисячна) процентів річних за користування кредитними коштами у всіх випадках, крім користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду та випадку припинення трудового договору між Клієнтом та Організацією або розірвання договору зарплатного проекту, укладеного між Банком та організацією, відрахування та/або закінчення навчання Клієнта у навчальному закладі (п. 6.6.1). Комісійна винагорода за обслуговування використаної частини встановленого Кредиту складає 3,2 (три цілих дві десятих) процентів від використаної частини встановленого Кредиту та сплачується щомісячно у всіх випадках, крім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс-періоду (п.п. 6.6.2 п. 6). 0,001 (нуль цілих одна тисячна) процентів річних за користування кредитними коштами протягом Грейс - періоду у випадках безготівкового розрахунку за товари та послуги з використанням платіжної картки. Проценти за користування Кредитом сплачуються щомісячно згідно умов розділу ХХІІ Договору (п. 6.6.3). Плата (комісійна винагорода) за обслуговування невикористаної частини встановленого кредиту складає 0,00 (нуль цілих нуль сотих) процентів від невикористаної частини встановленого кредиту та сплачується щомісячно (п.п. 6.6.5 п. 6 вказаної вище Заяви). Як вбачається з п.п. 6.7 п. 6 даної Заяви, Клієнт щомісячно здійснює часткове повернення Кредиту в розмірі обов`язкового щомісячного платежу, який складає 5,00% (п`ять цілих нуль сотих) від суми заборгованості за Кредитом (сплата якої не прострочена) визначення за звітний (білінговий) період на дату сплати обов`язкового щомісячного платежу, в порядку та на умовах, передбачених Договором. Також Клієнт має право в будь -який час без сплати Банку будь-яких комісій за це, провести дострокове повне чи часткове погашення кредиту в порядку, визначеному Договором. Комісійна винагорода за зняття готівкових коштів наданих в кредит - 2,99 % від суми таких коштів, яка сплачується при знятті вказаних готівкових коштів в усіх банкоматах, касах банку (касах інших банків) з використанням платіжного терміналу (п.п. 6.8. п. 6 Заяви на встановлення відновлюваної кредитної лінії). Датою укладення Кредитного договору є дата підписання цієї Заяви уповноваженим представником Банку, датою надання Кредиту є дата використання заявником Кредитного ліміту (кредитних коштів), але не раніше дати першого зарахування заробітної плати (п.п. 6.9. п. 6 даної Заяви). Заявник підтверджує факт отримання у письмовій формі Паспорту споживчого кредиту, згідно п.п. 6.12 п. 6. Позивач виконав свої зобов`язання за Договором, надавши відповідачу кредит у встановленому Договором розмірі. Проте, відповідач порушив умови Договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені Договором строки та порядку, у зв`язку з чим, у відповідача виникла прострочена заборгованість по сплаті кредиту та процентів. Відповідно до Договору Банк має право вимагати дострокового повернення Кредиту та сплати всіх платежів, вимагати від відповідача відшкодовування всіх витрат, в тому числі процентів, штрафів, пені та сплати заборгованості відповідно до умов Договору, про які позивач був проінформований і погодився на всі умови, що підтверджується його підписом у Паспорті споживчого кредиту (Кредитної лінії на БПК) - Інформація, яка надається споживачу до укладення договору про споживчий кредит від 12 грудня 2018 року. Зі сторони Банка відповідач належним чином був повідомлений та ознайомлений з усіма наявними в установі АТ «Ощадбанк» умовами кредитування, з коротким описом відмінностей між ними, вартістю сукупних витрат, пов`язаних з одержанням кредиту, його обслуговуванням та поверненням, отримав всі необхідні роз`яснення, що підтверджує його підпис на Заяві про приєднання № 940155/270916, Заяві про встановлення відновлюваної кредитної лінії (Кредиту), в Таблиці визначення сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки станом на 12.10.2018 року та в Паспорті споживчого кредиту (Кредитної лінії на БПК). Відповідно до Розрахунку заборгованості за основним боргом, процентами, комісією, пенею, 3% річних та інфляційних втрат за прострочення виконання грошового зобов`язання станом на 31 березня 2020 року позичальник [PERSON] має заборгованість перед банком за договором в розмірі 28 681 гривню 83 копійки, що складається з: - заборгованості за основним боргом (кредитом) - 25 638, 62 гривень; - процентів за користування кредитом - 2 613,92 гривень; - 3% річних за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) - 356,70 гривень; - 3% річних за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом - 38,86 гривень; -втрати від інфляції за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) - 22,46 гривень; втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом -11,27 гривень. Таблицею визначення сукупної вартості споживчого кредиту та реальної процентної ставки станом на 12 грудня 2018 року, передбачені всі умови користування платіжною карткою та строки погашення кредиту. Як вбачається з Військового квитка серії [NUMBER] виданого 15 жовтня 2008 року, [PERSON] 01 вересня 2014 року, на підставі Указу Президента України № 607 від 21.07.2014 року, призваний у Збройні Сили України. 10 серпня 2015 року звільнений. Відповідно до Витягу Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, Акціонерне Товариство «Державний Ощадний Банк України» є юридичною особою зареєстрованою в передбаченому Законом порядку. У відповідності до статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення. Як вбачається з частин першої, другої статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). В частині першій статті 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно із статтею 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до частини першої статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплати гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. А тому грошовим слід вважати будь-яке зобов`язання, що складається, у тому числі, з правовідношення, в якому право кредитора вимагати від боржника виконання певних дій відповідає кореспондуючий обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора. Таким чином, у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Отже, у разі неповернення позичальником суми позики своєчасно його борг складатиме: суму позики з урахування встановленого індексу інфляції за весь час прострочення грошового зобов`язання; проценти за позикою, якщо інше не встановлено договором або законом, нараховані відповідно до договору позики або облікової ставки НБУ за весь строк користування позиченими коштами; три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір не встановлено договором або законом. При цьому індекс інфляції, 3% річних від простроченої суми (стаття 625 ЦК України) та проценти за позикою (стаття 1048 ЦК України) підлягають сплаті до моменту фактичного повернення боргу. За змістом частини другої статті 625 ЦК України, нарахування 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредитору. Проценти, передбачені статтею 625 ЦК України, за своєю природою є відшкодуванням кредитору понесених втрат за несвоєчасне повернення грошових коштів, а відтак відрізняються від процентів, які підлягають сплаті за правомірне користування грошовими коштами, що свідчить про відсутність подвійного стягнення при нарахуванні 3 % річних від простроченої суми, включаючи нараховані проценти за користування коштами, встановленими договором. Враховуючи зазначене, 3 % річних, передбачені частиною другою статті 625 ЦК України, підлягають застосуванню до порушеного грошового зобов`язання, складовою якого, зокрема, є також нараховані проценти за користування кредитними коштами, строки сплати яких передбачено договором. Викладене узгоджується з правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року справа № 6-2129цс16, а також у постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року справа № 686/21962/15-ц. Відповідно статей 526, 527, 530, 1054 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу України, боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно з частини другої статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України. Відповідно до статті 549 ЦК України вбачається, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (статтею 611 ЦК України). Статтею 599 ЦК України визначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). Враховуючи, що відповідач допустив неналежне виконання зобов`язання, у зв`язку з чим утворилась заборгованість, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та задовольняє позов. Згідно статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України, підлягають стягненню з відповідача понесені позивачем витрати по оплаті судового збору.

Outcome: approved