Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-08 00:00:00

І. Суть спору: Представник позивача [PERSON] - адвокат Штендер М.В. звернувся до суду із зазначеним позовом, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, покликаючись на те, що [INFO] померла [PERSON] , після смерті якої залишилось спадкове майно, а саме: право на (середню земельну частку (пай) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області). Зазначає, що спадкове майно, що залишилося після спадкодавця [PERSON] фактично прийняв її син [PERSON] , так як відповідно до положень ст. 549 ЦК УРСР в редакції 1963 року, вступив в управління спадковим майном. Стверджує, що [INFO] помер [PERSON] , після смерті якого залишилось спадкове майно, а саме: право на середню земельну частку (пай) площею 2,26 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) та право на середню земельну частку (пай) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), яку він в свою чергу, успадкував після смерті матері [PERSON] . Наголошує,\~що спадщину\~після смерті\~ [PERSON] ,\~в тому\~числі і\~зазначені вище\~середні земельні\~частки (паї)\~прийняли в\~рівних частинах\~по Ѕ:\~його тітка\~(рідна\~сестра [PERSON] )\~ [PERSON] ,\~як спадкоємець\~третьої черги\~спадкування за\~законом,\~оскільки проживала\~із спадкодавцем\~на час\~відкриття спадщини\~та його\~дядько \~ [PERSON] (рідний\~брат [PERSON] ,\~третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору), як спадкоємець третьої черги спадкування за законом, так як у строк, зазначений у ч.1 ст. 1270 ЦК України, звернувся до нотаріуса за оформлення спадкових прав. Стверджує, що [INFO] померла і [PERSON] , після смерті якого залишилось спадкове майно, а саме: право на Ѕ частки середньої земельної частки (паю) площею 2,26 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) та право на Ѕ частки середньої земельної частки (паю) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), які вона в свою чергу, успадкувала після смерті племінника [PERSON] . Позивач у справі [PERSON] є сином [PERSON] та спадкує вищевказане майно за законом, як спадкоємець першої черги. Інші спадкоємці на спадкове майно не претендують, що підтверджується їх заявами про відмову від спадщини. Наголошує, що через відсутність правовстановлюючих документів на зазначені земельні ділянки (середні земельні частки) та неможливість отримання їх дублікатів, позивач не може в позасудовому порядку оформити свої спадкові права у нотаріуса, у зв`язку із чим змушений звертатися до суду із даним позовом. З огляду на наведене, просить суд визнати за позивачем [PERSON] право на Ѕ частки середньої земельної частки (паю) площею 2,26 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) та право на Ѕ частки середньої земельної частки (паю) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) в порядку спадкування після смерті [PERSON] . ІІ. Позиція учасників справи: В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, проте позивач подав до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути у його відсутності та зазначає, що уточнені позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить суд їх задовольнити, не заперечує проти позовних вимог третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору [PERSON] про визнання за ним права на Ѕ частки вказаних середніх земельних часток (паїв). В ході розгляду справи, представник третьої особи [PERSON] адвокат Штендер М.В., подав до суду позовну заяву [PERSON] до Мостиської міської ради Львівської області, третя особа Приватний нотаріус Золочівського районного нотаріального округу Львівської області Демська Ольга Володимирівна, про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування. У своїх позовних вимогах [PERSON] просить суд визнати за ним право на Ѕ частки середньої земельної частки (паю) площею 2,26 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) та право на Ѕ частки середньої земельної частки (паю) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) в порядку спадкування після смерті [PERSON] . В обґрунтування своїх вимог стверджує, що він, [PERSON] , є дядьком спадкодавця [PERSON] (рідним братом матері [PERSON] [PERSON] ) та спадщину після смерті племінника прийняв як спадкоємець третьої черги, оскільки протягом строку, встановлено ст. 1270 ЦК України звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та оформлення спадкових прав. Іншим спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті [PERSON] є його тітка [PERSON] (матір позивача [PERSON] ), яка є спадкоємцем третьої черги та проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Таким чином, з урахуванням наведеного, [PERSON] спадкує право на Ѕ частки середньої земельної частки (паю) площею 2,26 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) та право на Ѕ частки середньої земельної частки (паю) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) після смерті племінника [PERSON] . Наголошує, що через відсутність правовстановлюючих документів на зазначені середні земельні частки та неможливість отримання їх дублікатів, він не може в позасудовому порядку оформити свої спадкові права у нотаріуса, у зв`язку із чим змушений звертатися до суду із даним позовом. В судове засідання позивач [PERSON] (третя особа, яка заявляє самостійні вимоги за позовом [PERSON] ) та його представник не з`явилися, проте позивач подав до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути у його відсутності та зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить суд їх задовольнити, не заперечує проти уточнених позовних вимог позивача [PERSON] про визнання за ним права на Ѕ частки середньої земельної частки (паю) площею 2,26 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) та права на Ѕ частки середньої земельної частки (паю) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області). Представник відповідача Мостиської міської ради Львівської області у судове засідання не з`явився, однак подав заяву, в якій не заперечує проти позову та просить суд розглянути справу без його участі. Третя особа Приватний нотаріус Золочівського районного нотаріального округу Львівської області Демська О.В. в судове засідання не з`явилася, проте подала до суду заяву, в якій просить справу розглядати у її відсутності, вирішення спору покладає на розсуд суду. ІІІ. Процесуальні дії у справі: Ухвалою судді від 18.03.2020року відкрито провадження у даній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Ухвалою судді від 20.07.2020року витребувано від Приватного нотаріуса Золочівського районного нотаріального округу Львівської області Демської О.В. матеріали спадкової справи №147/2019, заведеної після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . Ухвалою судді від 04.09.2020року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Ухвалою судді від 01.12.2020 року залучено до участі в справі [PERSON] , як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Ухвалою судді від 11.02.2021 року залучено до участі в справі [PERSON] , як третю особу, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору та прийнято позовну заяву [PERSON] до спільного розгляду з позовом [PERSON] . Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.4 ст.206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали\~справи,\~всебічно і\~повно з`ясувавши\~всі фактичні\~обставини справи,\~суд вважає,\~що у\~відповідності до\~вимог ст.206\~ЦПК України\~у справі\~можливо ухвалити\~рішення про\~задоволення позову. ІV. Встановлені судом фактичні обставини справи: [INFO] відкрилась спадщина внаслідок смерті [PERSON] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] ). До складу даної спадщини входить право на середню земельну частку (пай) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), що належали спадкодавцю [PERSON] на підставі Сертифікату на право власності на землю (середню земельну частку) серії ЛВ №10049 від 18.06.1997року за №627. Як вбачається із матеріалів справи, за життя спадкодавець [PERSON] заповіту не складала, своїм майном не розпорядилася. Спадкоємцем першої черги спадкування за законом був син померлої [PERSON] , який у відповідності до ст.549 ЦК УРСР в редакції 1963 року, вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки вступив в управління спадковим майном, що підтверджується довідкою Мостиської міської ради Львівської області №58 від 23.01.2018 року. Факт родинних відносин між спадкодавцем [PERSON] та спадкоємцем [PERSON] підтверджується актовим записом про народження [PERSON] №1 від 01.01.1955 року. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) вбачається, що спадкова справа після смерті спадкодавця [PERSON] в нотаріальній конторі не заводилася, що свідчить про те, що із заявою про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті останньої до нотаріальної контори ніхто із спадкоємців не звертався. Тобто, інших спадкоємців після смерті [PERSON] , які б прийняли спадщину чи претендували б на таку, крім [PERSON] , немає. Таким чином, [PERSON] , успадкував право на середню земельну частку (пай) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) після смерті своєї матері [PERSON] [INFO] відкрилась спадщина внаслідок смерті [PERSON] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] ). До складу даної спадщини входить право на середню земельну частку (пай) площею 2,26 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), що належали спадкодавцю [PERSON] на підставі Сертифікату на право власності на землю (середню земельну частку) серії ЛВ №10050 від 18.06.1997року за №628 та право на середню земельну частку (пай) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), яку він успадкував після смерті матері [PERSON] . Як вбачається із матеріалів справи, за життя спадкодавець [PERSON] , заповіту не складала, своїм майном не розпорядилася. Спадкоємцями третьої черги спадкування за законом у відповідності до ст.1263 ЦК України були: тітка померлого (рідна сестра [PERSON] ) [PERSON] , яка згідно ч.3 ст. 1268 ЦК України, вважається такою, що прийняла спадщину, оскільки проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини, що підтверджується довідкою Мостиської міської ради Львівської області №59 від 23.01.2018 року та дядько померлого (рідний брат [PERSON] ) - [PERSON] (третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору), який у відповідності до ст. 1269 ЦК України спадщину прийняв, так як протягом строку встановлено ст. 1270 ЦК України звернувся до нотаріуса за оформленням спадкових прав (заява [PERSON] №1240 від 04.10.2008 року). Факт родинних відносин між спадкодавцем [PERSON] та спадкоємцем [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] серії [NUMBER] , свідоцтвом про одруження [PERSON] серії [NUMBER] , актовим записом про народження [PERSON] №6 від 09.10.1932 року; Факт родинних відносин між спадкодавцем [PERSON] та спадкоємцем [PERSON] підтверджується свідоцтвом народження [PERSON] серії [NUMBER] та актовим записом про народження [PERSON] №6 від 09.10.1932 року. Таким чином, спадщину після смерті [PERSON] , а саме право на середню земельну частку (пай) площею 2,26 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) та право на середню земельну частку (пай) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) в рівних частках по Ѕ прийняли його тітка [PERSON] та дядько [PERSON] . Інших спадкоємців після смерті [PERSON] , які б прийняли спадщину чи претендували б на таку, крім [PERSON] та [PERSON] , немає. [INFO] відкрилась спадщина внаслідок смерті [PERSON] (свідоцтво про смерть серії [NUMBER] ). До складу даної спадщини входить право на Ѕ середню земельну частку (пай) площею 2,26 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) та право на Ѕ середню земельну частку (пай) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області), які вона успадкувала після смерті племінника [PERSON] . Як вбачається із матеріалів спадкової справи №147/2019, заведеної у Приватного нотаріуса Золочівського районного нотаріального округу Львівської області Демської О.В., за життя спадкодавець [PERSON] заповіту не складала, своїм майном не розпорядилася. Спадкоємцем першої черги за законом є син померлої [PERSON] [PERSON] (позивач у справі), який у відповідності до ст.1269 ЦК України вважається таким, що прийняв спадщину, оскільки протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України звернувся до нотаріуса за оформленням спадкових прав. Факт родинних відносин між спадкодавцем [PERSON] та спадкоємцем [PERSON] підтверджується свідоцтвом про народження позивача [PERSON] серії [NUMBER] . Інший спадкоємець майна померлої [PERSON] , а саме дочка спадкодавця [PERSON] спадщину не прийняла та на таку не претендує, що підтверджується її заявою про відмову від прийняття спадщини за законом від 12.08.2019 року за №290. Отже, позивач [PERSON] спадкує після смерті матері [PERSON] право на Ѕ середню земельну частку (пай) площею 2,26 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) та право на Ѕ середню земельну частку (пай) площею 1,82 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості) на території Раденицької сільської ради Мостиського району Львівської області (правонаступником якої є Мостиська міська рада Львівської області) Однак, отримати у нотаріуса свідоцтво про право на спадщину на спадкове майно позивач [PERSON] та третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору [PERSON] не мають можливості, у зв`язку із відсутністю правовстановлюючих документів на спірні середні земельні частки (оригіналів вищевказаних сертифікатів) тому звернулися до суду із зазначеним позовом про визнання права власності в порядку спадкування. Вищевказані обставини сторонами не оспорюються та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами, а саме: копіями свідоцтва про смерть спадкодавців [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] ; копіями довідок Мостиської міської ради Львівської області від 15.01.2018 року за №2.17.-71 та №2.17.-73, від 23.01.2018 року №58 та №59; копіями свідоцтва про народження та одруження [PERSON] ; копією свідоцтва про народження позивача [PERSON] ; копією свідоцтва про народження [PERSON] ; копією паспортів позивача [PERSON] та [PERSON] ; інформаційними довідками зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину; заповіти/спадкові договори) щодо спадкодавців [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , та іншими матеріалами справи. V. Застосоване судом законодавство: В статті 55 Конституції України закріплено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. У відповідності з ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності є непорушним. Згідно ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способом захисту цивільних прав та інтересів згідно ст.16цього Кодексу може бути, зокрема, визнання права. Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Згідно ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Згідно ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Положення ст.ст.81,131 Земельного кодексу України визначають, що громадяни України набувають право власності на земельні ділянки, в тому числі на підставі спадкування. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). Відповідно до ст.1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення. Згідно ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу (спадкоємці за законом). Згідно ст. 1263 ЦК України, у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця. У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Прийнята спадщина визнається власністю спадкоємця з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (ч. 1 ст. 1297 ЦК України). Практика Верхового Суду України (п. 23 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року) при розгляді справ даної категорії вказує на те, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. ЦПК України встановлено, що: відповідно до положень ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом і кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. (статті 12 і 81); суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина 1 статті 13); обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання (частина 1 статті 82); доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 76); належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (стаття 77); згідно ст.78 ЦПК України суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. у відповідності до ст.79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. статтею 80 ЦПК України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. відповідно до положень ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. VI. Висновки суду: З огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що право на середні земельні частки (паї) перейшло в порядку спадкування до позивачів. Однак, оскільки у даному випадку питання про право на спадщину не може бути вирішено в нотаріальному порядку шляхом видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів, тому це питання повинно бути вирішено у судовому порядку шляхом визнання права на вищевказане спадкове майно за позивачами у порядку спадкування. Отже, визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позову в повному обсязі. VII. Судові витрати: Враховуючи думку сторін та виходячи з вимог ст.141 ЦПК України, суд вважає, що понесені позивачами судові витрати зі сплати судового збору слід залишити за ними.

Outcome: approved