Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-09 00:00:00

І. Суть спору Позивачка 09.12.2019року звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що після смерті її батька [PERSON] , який помер [INFO] , залишилось спадкове майно, а саме: житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами [ADDRESS] . Стверджує, що вона має намір прийняти спадщину після смерті батька, однак у встановлений законом строк не звернулася вчасно до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку із тим, що їй не було відомо про наявність заповіту, складеного 28.05.1985року її бабою [PERSON] , яка померла у 1986році, яким остання заповіла усе своє майно, в тому числі і спірне будинковолодіння, її (позивачки) батькові [PERSON] . Крім того, зазначає, що 29.07.2019року вона зверталася до Мостиського районного суду Львівської області із позовною заявою про визнання права власності на спірний будинок в порядку спадкування (справа №448/699/19), при розгляді якої їй стало відомо, що рішенням суду від 22.06.2018року за її батьком було визнано право власності на вищевказаний житловий будинок в порядку спадкування за заповітом після смерті бабці - [PERSON] . Таким чином, вважає, що строк для прийняття спадщини було пропущено нею з поважних. З огляду на наведене, просить суд ухвалити рішення, яким визначити їй додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . Позиція учасників справи В підготовче засідання позивачка не з`явилася, проте подала до суду заяву, в якій просить суд справу розглянути у її відсутності та зазначає, що позовні вимоги підтримує. Представник відповідача Крукеницької сільської ради Мостиського району Львівської області у підготовче засідання не з`явився, а подав заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі та зазначає, що не заперечує проти позову. Представник третьої особи Мостиської державної нотаріальної контори у підготовче засідання не з`явився, проте подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати у його відсутності. ІІІ. Процесуальні дії у справі Ухвалою судді від 09.12.2019року відкрито провадження у даній справі та постановлено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження. Залучено до участі у справі Мостиську державну нотаріальну контору в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, суд вважає, що у відповідності до вимог ст.ст.200, 206 ЦПК України у справі можливо ухвалити рішення про задоволення позову при проведенні підготовчого засідання. ІV. Встановлені судом фактичні обставини справи [INFO] року відкрилась спадщина внаслідок смерті [PERSON] (батька позивачки [PERSON] ). До складу даної спадщини входить право власності на житловий будинок та господарські будівлі і споруди, що розташовані за адресою: [ADDRESS] , що перейшло до спадкодавця [PERSON] підставі рішення Мостиського районного суду Львівської області від 22.06.2018року, в порядку спадкування після смерті його матері [PERSON] , яка померла [INFO] . Як вбачається із матеріалів справи, за життя спадкодавець [PERSON] заповіту не складав. На час смерті був зареєстрований та проживав за адресою: [ADDRESS] , проживав один. Позивачка [PERSON] , як дочка померлого, є спадкоємцем першої черги спадкування за законом. Крім позивачки, спадкоємцем за законом є також дочка померлого - [PERSON] , яка спадщину після смерті батька не прийняла і на таку не претендує, що вбачається із поданої нею до нотаріуса заяви від 19.09.2019року. В свою чергу, позивачка [PERSON] бажає прийняти спадщину та отримати в нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину, однак після смерті батька у шестимісячний строк не звернулася вчасно в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини, у зв`язку із чим звернулася до суду із даним позовом. Вказані обставини сторонами не оспорюються та підтверджуються наявними у справі письмовими доказами: копією свідоцтва про смерть спадкодавця [PERSON] ; довідкою з місця проживання про склад сім`ї ЛКП «Нове» №5368 від 13.11.2019року; копією технічного паспорта на будинок садибного типу з господарськими будівлями і спорудами [ADDRESS] ; копією свідоцтва про народження [PERSON] ; копією свідоцтва про народження [PERSON] ; копією свідоцтва про розірвання шлюбу між [PERSON] та [PERSON] ; копією рішення Мостиського районного суду Львівської області від 22.06.2018року; листом Другої львівської державної нотаріальної контори вих..№1554/02-14 від 26.09.2019року; копією спадкової справи №214/2019 заведеної у Другій львівській державній нотаріальній конторі після смерті [PERSON] та іншими матеріалами справи. V. Застосоване судом законодавство. В статті 55 Конституції України закріплено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Згідно ст.15\~ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до іншої особи (спадкоємця). У відповідності до статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Пленум Верховного Суду України в п.24 постанови від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. ЦПК України встановлено, що: відповідно до положень ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом і кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (статті 12 і 81); суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина 1 статті 13); обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання (частина 1 статті 82); доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 76); належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень (стаття 77); згідно ст.78 ЦПК України суд не\~бере до\~уваги докази,\~що одержані\~з порушенням\~порядку,\~встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. у відповідності до ст.79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. статтею 80 ЦПК України визначено, що достатніми є\~докази,\~які у\~своїй сукупності\~дають змогу\~дійти висновку\~про наявність\~або відсутність\~обставин справи,\~які входять\~до предмета\~доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. відповідно до положень ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). відповідно до ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. VI. Висновок суду Беручи до уваги вищенаведені, викладені у позовній заяві пояснення позивачки щодо пропуску нею строку для прийняття спадщини, які підтверджуються матеріалами справи, зокрема, копією заповіту [PERSON] від 28.05.1985року, копією рішення Мостиського районного суду Львівської області від 22.06.2018року, копією ухвали Мостиського районного суду Львівської області від 12.11.2019року, суд вважає, що зазначені обставини зумовили істотні труднощі для позивачки щодо вчинення нею дій по оформленню своїх спадкових прав, а тому суд визнає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини, яка відкрилась внаслідок смерті її батька [PERSON] . Таким чином, з огляду на наведені положення закону та враховуючи встановлені судом обставини справи, суд вважає, що визнання відповідачем пред`явленого позову не суперечить закону та не порушує права свободи чи інтереси інших осіб, а тому є всі підстави для задоволення позовних вимог позивачки і визначення їй додаткового строку у три місяці, який буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . VII. Судові витрати Враховуючи думку позивачки та виходячи з вимог ст.141 ЦПК України, суд вважає, що понесені позивачкою судові витрати зі сплати судового збору залишити за нею.

Outcome: approved