Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-22 00:00:00

КС «Шанс» звернулась до суду з позовом до Подільського ВДВС міста Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області, ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - [PERSON] про визнання результатів проведених 11.06.2018 року електронних торгів, що оформлені протоколом № 338230, недійсними. В обґрунтування позову вказано, що 11.06.2018 року ДП «Сетам» за наданими відповідачем Подільським ВДВС документами була продана кімната [ADDRESS] . За цією адресою знаходиться позивач КС «Шанс», яке орендує вказане майно. При цьому, зазначена кімната не є майном позивача КС «Шанс» та ніколи не перебувала у власності позивача КС «Шанс». Дана квартира перебуває у спільній сумісній власності [PERSON] (померлого [INFO] ) та [PERSON] згідно договору купівлі-продажу від 13.04.2001 року. Також вказано, що представникам позивача КС «Шанс» державним виконавцем Літвіновою О.П. було відмовлено в ознайомленні із виконавчим провадженням, по якому позивач КС «Шанс» є боржником. Також позивачу невідомо яким чином проводилась оцінка кімната, вартість якої явно занижена, її результати з позивачем КС «Шанс» не погоджувались та йому не повідомлялись. Вважає, що відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, а тому така угода може визнаватися недійсною з підстав недодержання в момент її вчинення вимог ч.ч. 1-3, 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 ЦК України). За таких обставин, просить визнати недійсними результати проведених 11.06.2018 року ДП «Сетам» прилюдних торгів, що оформлені протоколом № 338230, на яких було продано лот № 281591, а саме: нерухоме майно - кімнату [ADDRESS] . Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 23.07.2018 року відкрито провадження у вказаній справі та призначено підготовче судове засідання. Ухвалою суду від 09.08.2018 року заяву КС «Шанс» про забезпечення позову у цивільній справі за позовом КС «Шанс» задоволено частково, заборонено Подільському ВДВС міста Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області вчиняти дію щодо складання акту про проведені електронні торги щодо кімнати [ADDRESS] , до вирішення стору по суті та заборонено [PERSON] вчиняти дії щодо реєстрації права власності на кімнату [ADDRESS] до вирішення спору по суті. 17.08.2018 року від представника відповідача ДП «Сетам» до суду надійшов відзив на позовну заяву КС «Шанс», в якому вказано, що ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів на підставі заявки на реалізацію арештованого майна, наданої відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому, обов`язку організатора торгів ДП «Сетам» перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, не передбачено. За відповідність заявки вимогам законодавства несуть відповідальність посадові особи державної виконавчої служби. Для визнання торгів недійсними необхідно встановити порушення порядку його проведення. При цьому, позивач обґрунтовує свої вимоги порушеннями, допущеними державним виконавцем, однак дії державного виконавця, що не стосуються проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними. Дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення електронних торгів та не стосуються правил проведення торгів, а відтак вони не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними. За таких обставин просить відмовити у задоволенні позову КС «Шанс». 12.12.2019 року представник відповідача [PERSON] подала до суду відзив-пояснення на позов КС «Шанс», в якому вказала, що позивач КС «Шанс» не скористалось своїм правом оскаржити дії державного виконавця, зокрема, щодо визначення вартості спірного майна. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення електронних торгів та не стосуються правил проведення торгів, а відтак вони не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними. Порушення закону державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень щодо визначення вартості майна до призначення торгів підлягають оскарженню в самостійний спосіб. Також вказала, що підставами для визнання торгів недійсними є такі порушення порядку його проведення які могли вплинути на їх результат та призвели до порушення прав особи, яка їх оспорює. При цьому, позивачем КС «Шанс» не доведено жодного порушення порядку проведення спірних торгів та як це порушило його права. За таких обставин просить відмовити у задоволенні позову КС «Шанс». Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 17.10.2018 року залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] та [PERSON] . Підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті. 23.11.2018 року [PERSON] подала до суду для спільного розгляду позовну заяву в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, про визнання результатів проведених 11.06.2018 року електронних торгів, що оформлені протоколом № 338230, недійсними. В обґрунтування позову вказала, що 11.06.2018 року ДП «Сетам» за наданими відповідачем Подільським ВДВС документами була продана кімната [ADDRESS] . За цією адресою знаходиться КС «Шанс», яке орендує вказане майно. При цьому, зазначена кімната не є майном позивача КС «Шанс» та ніколи не перебувала у власності КС «Шанс». Дана квартира перебуває у спільній сумісній власності [PERSON] (батька [PERSON] , померлого [INFO] ) та [PERSON] згідно договору купівлі-продажу від 13.04.2001 року. Договір про визначення часток у праві спільної сумісної власності між ними не укладався, свідоцтво про право власності на спадкове майно не видавалося. Також позивачу [PERSON] невідомо яким чином проводилась оцінка кімнати, вартість якої явно занижена, її результати з позивачем [PERSON] не погоджувались та їй не повідомлялись. Вважає, що відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, а тому така угода може визнаватися недійсною з підстав недодержання в момент її вчинення вимог ч.ч. 1-3, 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 ЦК України). За таких обставин, просить визнати недійсними результати проведених 11.06.2018 року ДП «Сетам» прилюдних торгів, що оформлені протоколом № 338230, на яких було продано лот № 281591, а саме: нерухоме майно - кімнату [ADDRESS] . Ухвалою суду від 28.10.2019 року позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору [PERSON] про визнання недійсними результатів проведених 11.06.2018 року електронних торгів, що оформлені протоколом № 338230, прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом КС «Шанс» до Подільського ВДВС міста Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області, ДП «СЕТАМ» Міністерства юстиції України, [PERSON] , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання результатів проведених 11.06.2018 року електронних торгів недійсними. 16.12.2019 року від представника відповідача ДП «Сетам» до суду надійшов відзив на позовну заяву [PERSON] , в якій вказано, що ДП «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів на підставі заявки на реалізацію арештованого майна, наданої відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому, обов`язку організатора торгів ДП «Сетам» перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна не передбачено. За відповідність заявки вимогам законодавства несуть відповідальність посадові особи державної виконавчої служби. Для визнання торгів недійсними необхідно встановити порушення порядку його проведення. При цьому, [PERSON] обґрунтовує свої вимоги порушеннями, допущеними державним виконавцем, однак дії державного виконавця, що не стосуються проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними. Дії державного виконавця щодо визначення вартості майна боржника у виконавчому провадженні є підготовчими діями з метою проведення електронних торгів та не стосуються правил проведення торгів, а відтак вони не можуть бути підставою для визнання торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними. За таких обставин просить відмовити у задоволенні позову [PERSON] . В судовому засіданні представник позивача КС «Шанс» та третьої особи [PERSON] обидва позови підтримав, просив їх задовольнити та пояснив, що квартира [ADDRESS] є спільною сумісною власністю [PERSON] (спадкоємцями якого є [PERSON] та [PERSON] ) та [PERSON] , а КС «Шанс орендувало дану квартиру. Частки у квартирі не виділялися. При цьому, відповідач Подільський ВДВС виставив на торги цілу кімнату, а не її частку, порушив порядок оцінки майна, а тому дії державного виконавця є неправомірними. Зі скаргою на дії ДВС не зверталися. Також вказав, що Кіровоградська кредитна спілка «Шанс» та КС «Шанс» є різними юридичними особами. Представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги КС «Шанс» та третьої особи [PERSON] не визнала та пояснила, що порушень порядку проведення торгів не встановлено, а КС «Шанс» та [PERSON] неправильно обрали спосіб захисту своїх прав. При цьому, рішенням Апеляційного суду Кіровоградської області від 03.08.2006 року встановлено, що КС «Шанс» є співвласником даної квартири, а відтак треті особи [PERSON] та [PERSON] не спадкували частку у праві власності на вказану квартиру. Просила відмовити у задоволенні позовних вимог КС «Шанс» та третьої особи [PERSON] в повному обсязі. Третя особа [PERSON] 09.10.2018 року подав до суду заяву, в якій позовні вимоги КС «Шанс» підтримав, просить їх задовольнити, а розгляд справи провести без його участі. Представники відповідачів ДП «Сетам», Подільського ВДВС міста Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області, третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялися відповідно до вимог ст.ст. 128-131 ЦПК України. Причини неявки суду не повідомили, заяв про відкладення розгляду справи не надали. Подільський ВДВС міста Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області відзивів на позовні заяви не подав. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що у задоволенні позовів КС «Шанс» та третьої особи [PERSON] слід відмовити з наступних підстав. Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 13.04.2001 року [PERSON] та [PERSON] придбали квартиру [ADDRESS] на праві спільної сумісної власності, що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 13.04.2001 року, посвідченим приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Писаковською О.І., зареєстрованим в реєстрі за № 846 (т. 1, а.с. 22). [INFO] [PERSON] помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим 08.12.2008 року Міським відділом по реєстрації смертей ГУЮ у Кіровоградській області (т. 1, ас. 26). Згідно довідки приватного нотаріуса Кропивницького міського нотаріального округу Березовської О.В. спадкоємцями майна померлого [PERSON] є дружина [PERSON] та дочка [PERSON] (т. 1 а.с. 103). Згідно рішення Апеляційного суду Кіровоградської області від 03.08.2006 року у справі № 22-1144, яке набрало законної сили, визнано частково недійсним договір купівлі-продажу квартири [ADDRESS] від 13.04.2001 року в частині що стосується покупця [PERSON] , і замість нього покупцем за цим договором визнано Кіровоградську кредитну спілку «Шанс» (по тексту цього рішення суду апеляційної інстанції - КС «Шанс») (т. 1, а.с. 185-186). Разом з тим, згідно архівної довідки ОКП «Кіровоградське ОБТІ» від 17.02.2016 року № 37955 станом до 01.01.2013 року КС «Шанс» не мав на праві власності земельних ділянок, домоволодінь, або квартири в м. Кіровограді та Кіровоградському районі (т. 1 а.с. 16). Крім того, відповідно до архівної довідки ОКП «Кіровоградське ОБТІ» від 25.06.2018 року № 47460 станом до 01.01.2013 року співвласниками квартири [ADDRESS] вказані [PERSON] та [PERSON] (т. 1 а.с. 102). Також згідно наданих позивачем КС «Шанс» договорів оренди квартири від 31.10.2001 року, від 03.07.2008 року та від 03.07.2013 року КС «Шанс» являвся орендарем квартири [ADDRESS] . Орендодавцями вказані [PERSON] та [PERSON] (т. 2, а.с. 5-7). Встановлено, що 13.03.2018 року Подільський ВДВС ГТУЮ у Кіровоградській області своїм листом за № 1292/13.20-28/7 направило до КС «Шанс», [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] листа, в якому повідомив адресатів, що вартість арештованого майна, що належить КС «Шанс», а саме: кімнати [ADDRESS] становить 95478,00 грн. (т. 1 а.с. 71). Відповідно до Звіту про оцінку № ФИХИОС623671 від 22.02.2019 року вартість всієї квартири [ADDRESS] становить 472582 грн. (т. 2, а.с. 8-15). 20.04.2018 року Подільський ВДВС ГТУЮ у Кіровоградській області згідно листа № 1292/13.20-28/7 направило до ДП «Сетам» заявку на реалізацію арештованого майна боржника КС «Шанс», а саме: нежитлової нерухомості - кімнати [ADDRESS] за виконавчим провадженням № 47765580 (т. 1, а.с. 68-70). Як вбачається з протоколу № 338230 проведення електронних торгів від 11.06.2018 року кімната [ADDRESS] (реєстраційний номер лота 281591) була продана за 81156,30 грн. Переможцем торгів став Учасник 1. Стартова ціна - 81156,30 грн. Підстава визначення переможця - найвища цінова пропозиція (т. 1, а.с. 13). Законом України «Про виконавче провадження» встановлені загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження. Відповідно до ч. 1 ст. 61 цього Закону реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено обороноздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Згідно ч. 2 ст. 61 цього Закону порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року було затверджено Порядок реалізації арештованого майна (далі - Порядок), яким визначено правила проведення прилюдних торгів. Згідно пункту 11 розділу III Порядку інформація про майно, включене до лота, виставленого на електронні торги (торги за фіксованою ціною), вноситься організатором згідно з документами, наданими відповідно до пунктів 2, 3 розділу II цього Порядку. Тобто, згідно документів підготовленими державною виконавчою службою. Відповідно до п.п. 2-4 розділу II Порядку організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Державний виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після закінчення десятиденного строку для подання заперечень сторін виконавчого провадження проти визначення вартості (оцінки) майна у разі відсутності таких заперечень готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу, і направляє його начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі до Системи для проведення реалізації майна. Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який не повинен перевищувати трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 3 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її організатору в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором (ДП «Сетам») не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Відповідно до ч. 2 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Відповідно до ст. 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах, тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства. Згідно з ч. 1 ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму. Частиною першою статті 656 ЦК України передбачено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець. Відповідно до ч. 1 ст. 658 ЦК України право продажу товару, крім випадків примусового продажу та інших випадків, встановлених законом, належить власникові товару. Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем, відповідно, є переможець електронних торгів. Отже, відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, тому така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 ЦК України. Подібний правовий висновок міститься у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 року у справі № 910/856/17. Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних (електронних) торгів, а лише закріплюють, як і стаття 650 Цивільного кодексу України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних (електронних) торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних (електронних) торгів із реалізації арештованого майна. Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні (електронні) торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір. Таким чином, дії державного виконавця мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних (електронних) торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 14.02.2018 року у справі № 490/5475/15 та від 02.05.2018 року у справі № 910/10136/17. Під час розгляду спору про визнання недійсними електронних торгів судами повинно бути встановлено: чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та/або інших норм законодавства під час проведення електронних торгів і в чому таке порушення полягало; чи вплинули ці порушення на результат торгів; чи відбулося порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.03.2018 року у справі № 910/1454/17. Однак позивачем КС «Шанс» та третьою особою [PERSON] в позовній заяві та під час розгляду справи по суті їх представником не зазначено жодних порушень порядку проведення електронних торгів. В обґрунтування позовних вимог вони вказували на допущені державним виконавцем порушення вимог ст.ст. 50, 57 Закону України «Про виконавче провадження». При цьому, КС «Шанс» та [PERSON] своїм правом на оскарження дій державного виконавця не скористалися. Суд відзначає, що до предмета доказування в даній справі належить дотримання порядку проведення прилюдних торгів, а саме встановлених законодавством правил проведення торгів. Незаконність дій відділу ДВС щодо порушення порядку звернення стягнення на майно та оцінки вартості майна з огляду на те, що будь-які порушення допущені виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» до призначення електронних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна, тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим же Законом, тобто, в порядку ст. 74 цього Закону. Зазначений правовий висновок викладено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 15.01.2020 року у справі № 367/6231/16-ц. Матеріали справи не містять доказів того, що ДП «СЕТАМ» допустило порушення вимог законодавства, а також прав чи свобод позивача КС «Шанс» та третьої особи [PERSON] під час підготовки та проведення електронних торгів за лотом з реалізації частини спірної квартири. Також не надано доказів того, що ринкова вартість реалізованого майна на момент проведення електронних торгів була значно вищою порівняно з тією вартістю, за якою її продано на цих торгах. Наданий позивачем КС «Шанс» звіт про оцінку спірної квартири стосується оцінки вартості всієї квартири, а не її частини - кімнати № 4. Таким чином, оскільки позивач КС «Шанс» та третя особа [PERSON] не довели факту порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та/або інших норм законодавства під час проведення електронних торгів та їх впливу на результат торгів, а також порушення їх прав та законних інтересів, суд приходить до висновку, що позовні вимоги КС «Шанс» та [PERSON] задоволенню не підлягають.

Outcome: dismissed