Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-04 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог. Наприкінці липня 2020 року [PERSON] звернулась до суду з вказаним позовом, який обґрунтувала тим, що вона є співвласником житлового будинку [ADDRESS] . Іншими співвласниками є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Співвласники [PERSON] та [PERSON] , які зареєстровані та проживають в Російській Федерації, вирішили подарувати позивачу належні їм частки домоволодіння [ADDRESS] . Проте, при зверненні до нотаріуса було з`ясовано, що в реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна зареєстровано заборону відчуження вказаного житлового будинку. Згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна арешт був накладений на майно [PERSON] . Таким чином, заборона відчуження житлового будинку позбавляє позивача права вільно розпоряджатися власним майном. У зв`язку з цим, [PERSON] просить зняти заборону на відчуження житлового будинку [ADDRESS] , зареєстровану Бориспільською районною державною нотаріальною конторою в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за №65863. ІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 серпня 2020 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання (а.с.26-27). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 28 жовтня 2020 року, занесеною до протоколу судового засідання, до участі в розгляді справи були залучені в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимог щодо предмета спору: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , а також витребувано від Бориспільської районної державної нотаріальної контори належним чином завірену копію постанови, яка стала підставою накладення заборони відчуження на домоволодіння [ADDRESS] (а.с.31-32). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 18 лютого 2021 року від Київського обласного державного нотаріального архіву витребувано належним чином завірену копію повідомлення, яке стало підставою для реєстрації обтяження у вигляді заборони відчуження, накладеного на житловий будинок [ADDRESS] (а.с.39-40). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17 травня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.51). ІІІ. Ставлення учасників цивільного процесу до пред`явленого позову. Представник позивача [PERSON] надав до суду заяву, якою підтримав пред`явлений позов та просив його задовольнити, а розгляд цивільної справи проводити за його відсутності. Завідувач Бориспільської районної державної нотаріальної контори Скрипка А.О. надала до суду заяву, якою просила розглянути цивільну справу без присутності представника нотаріальної контори та при вирішенні справи поклалась на розсуд суду. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, про час та місце розгляду цивільної справи повідомлялись належним чином, але свої пояснення щодо пред`явленого позову не надали. IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що [PERSON] є власником 5/100 частки в житловому будинку [ADDRESS] . Співвласниками іншої частини цього житлового будинку є [PERSON] , якому належить 5/100 частки, [PERSON] - 5/100 частки, [PERSON] - 30/100 частки та [PERSON] - 55/100 частки. Вказана обставина підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №213002461 від 18 червня 2020 року (а.с.6-7), а також копією рішення Броварського міського народного суду Київської області від 14 серпня 1989 року (а.с.8-10). З інформаційної довідки з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (а.с.7) встановлено, що 15 липня 2004 року Бориспільська районна державна нотаріальна контора здійснила державну реєстрацію заборони відчуження житлового будинку [ADDRESS] , реєстраційний номер обтяження №65863. Вказана заборона відчуження житлового будинку була встановлена на підставі повідомлення №б/н Бориспільської райспоживспілки, якою був накладений арешт на майно - житловий будинок [ADDRESS] , яке належить на праві власності [PERSON] . При зверненні позивача до Бориспільської районної державної нотаріальної контори з заявою про зняття арешту з нерухомого майна, їй було рекомендовано звернутись до суду з позовом про зняття арешту з майна. Між сторонами по справі виникли правовідносини, які регулюються положеннями Закону України «Про виконавче провадження». V. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. У відповідності до ч.1 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. Згідно з ч.4 та ч.5 ст.59 цього Закону підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову; 9) підстави, передбачені пунктом 1-2 розділу XIII «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду. Відповідно до ст.317 та ст.319 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. У відповідності до ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. За змістом ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до ст.74 Закону України «Про нотаріат» одержавши повідомлення установи банку, підприємства чи організації про погашення позики (кредиту), повідомлення про припинення іпотечного договору або договору застави, а також припинення чи розірвання договору довічного утримання, звернення органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини, нотаріус знімає заборону відчуження жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна. Згідно ч.4 ст.31-2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація припинення обтяження речових прав у результаті зняття нотаріусом заборони на відчуження нерухомого майна відповідно до Закону України «Про нотаріат» проводиться нотаріусом, яким знято відповідну заборону на відчуження нерухомого майна, одночасно з її зняттям. VI. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. Встановлено, що [PERSON] та [PERSON] виявили намір подарувати належні їм частки в житловому будинку [ADDRESS] на користь [PERSON] . Дана обставина у повній мірі підтверджується довіреностями, виданими на ім`я [PERSON] , посвідченими відповідно Суворовою ОМ. , т.в.о. нотаріуса Балашихінського нотаріального округу Московської області Паршуковської М.А., та Баташеєвим О.О., нотаріусом Таганрогського нотаріального округу Ростовської області (а.с.16,18). Разом з цим, наявність в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна запису про заборону відчуження вказаного будинку перешкоджає укладенню договору дарування. Згідно відомостей архівного фонду №32 (Бориспільська районна державна нотаріальна контора) за записом з реєстрової книги обліку заборон відчуження жилих будинків (частин будинків) та квартир в багатоквартирному будинку житлово-будівельного колективу індивідуальних забудовників, а також арештів (заборони), накладених на будинки судовими та слідчими за період з 1977-2003 роки заборона відчуження нерухомого майна була накладена на майно [PERSON] як особи, яка одержала позичку або заставила житловий будинок, або якій належить нерухоме майно (а.с.46-47). Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд вважає доведеними обставини, наведені позивачем, які свідчать про помилковість здійснення державної реєстрації заборони відчуження житлового будинку [ADDRESS] , зважаючи на те, що [PERSON] не є власником цього нерухомого майна. За вказаних обставин суд вважає за необхідне зняти заборону відчуження, зареєстровану Бориспільською районною державною нотаріальною конторою в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за №65863. Водночас, суд вважає, що відсутні підстави для виключення запису про обтяження вказаного житлового будинку з Єдиного реєстру заборон відчужень об`єктів нерухомого майна. Оскільки, згідно положення ст.74 Закону України «Про нотаріат», підстава для виключення запису про спірний житловий з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна виникне лише після набрання даним рішенням суду законної сили. На підставі викладеного та

Outcome: partial