Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-23 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог. Наприкінці листопада 2019 року [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом, який обґрунтовує тим, що з 06 червня 2014 року він перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON] . Від цього шлюбу у них народився син [PERSON] , [INFO] . Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 травня 2019 року шлюб між сторонами було розірвано. Після розірвання шлюбу малолітній син проживає разом з відповідачем. З цього часу, між [PERSON] та відповідачем почали виникати непорозуміння щодо участі у вихованні сина та його відвідуванні. Відповідач не відповідає на усні звернення та телефонні дзвінки з питань зустрічей з дитиною, ігнорує обговорення його здоров`я, виховання та розвитку. Тому [PERSON] просить зобов`язати [PERSON] не перешкоджати йому брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з сином [PERSON] , [INFO] , а також визначити наступний порядок спілкування з сином, а саме: зустрічі кожної середи з 17.00 години до 20.00 години, а також кожної неділі з 11.00 години до 18.00 години. ІІ. Процесуальні дії у цивільній справі. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 13 грудня 2019 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання (а.с.28-29). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 липня 2020 року позовні вимоги [PERSON] в частині усунення перешкод щодо участі у спілкуванні з сином, залишені без розгляду на підставі п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України (а.с.55). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 09 липня 2020 було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.58). ІІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача. Представник позивача [PERSON] підтримав пред`явлений позов та наполягав на його задоволенні. Представник відповідача [PERSON] надав до суду відзив на позовну заяву, яким просив відмовити у задоволенні пред`явленого позову в частині заявлених вимог щодо годин спілкування з сином [PERSON] , [INFO] , та визначити наступний графік побачень: кожної середи з 17.00 години до 19.00 години, а також кожну суботу з 11.00 години до 14.00 години. Вказані заперечення представник відповідача обґрунтував тим, що враховуючи вік дитини, він вже має встановлений режим дня, харчування та розваг. Тому у вечірні години з 17.00 години по 20.00 годину дитина повинна вечеряти готуватися до сну. В той час як спільне проведення часу з батьком передбачатиме певні ігри, веселощі, пустощі, що надалі унеможливить спокійний нічний сон. Тому визначені позивачем години спілкування з сином не підуть на користь дитині. Представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Бориспільської міської ради Павленко Л.В. при вирішенні спору просила врахувати рішення виконавчого комітету Бориспільської міської ради Київської області №61 від 03 лютого 2020 року «Про погодження висновку щодо розв`язання спору про участь громадянина [PERSON] у вихованні його малолітнього сина». IV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що з 06 червня 2014 року по 21 червня 2019 року [PERSON] та [PERSON] перебували у зареєстрованому шлюбі. Від цього шлюбу вони мають малолітнього сина [PERSON] , [INFO] . Вказані обставини підтверджуються копією свідоцтва про шлюб (а.с.12), копією свідоцтва про народження, виданого на ім`я [PERSON] (а.с.13), а також копією рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 травня 2019 року (а.с.14). Після розірвання шлюбу малолітній син залишився проживати разом з відповідачем. При цьому [PERSON] проживає окремо від них. Спірні правовідносини регулюються гл.13 «Особисті немайнові права і обов`язки батьків та дітей» розділу ІІІ «Права та обов`язки матері, батька і дитини» СК України. V. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. а. норми матеріального права. Відповідно до ч.1 ст.153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. У відповідності до ч.2 ст.157 СК України той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Відповідно до положення ч.2 ст.159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Відповідно до положення ст.3 Конвенції про права дитини, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. б. норми процесуального права. Згідно з ч.1 та ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. VI. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. Встановлено, що між сторонами по справі виникають непорозуміння та суперечки з приводу участі батька у спілкуванні та вихованні малолітнього сина. За змістом висновку органу опіки та піклування щодо розв`язання спору про участь громадянина [PERSON] у вихованні малолітнього сина [PERSON] , [INFO] , затвердженого рішенням виконавчого комітету Бориспільської міської ради Київської області №61 від 03 лютого 2020 року, вбачається, що батько малолітнього [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] , де створені належні умови для забезпечення догляду за дитиною, батько спроможний задовольнити потреби дитини для повноцінного розвитку, відповідальність за збереження життя і здоров`я дитини, має здатність усвідомлювати труднощі і долати їх. В емоційному рівні сильною стороною батька є його прив`язаність до сина, прагнення брати участь у житті малолітнього сина та покращити взаємостосунки та спілкування з дитиною. Тому орган опіки та піклування рекомендує визначити [PERSON] наступний порядок спілкування з сином: кожної середи з 17.00 години до 19.00 години, а також кожної суботи з 11.00 години до 14.00 години за присутності матері або в інші дні за домовленістю сторін (а.с.39) При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу на ту обставину, що організація участі батьків, які проживають окремо від дитини, у вихованні дитини не повинна впливати на організацію та розпорядок повсякденного життя дитини та повинна відповідати її інтересам. Так, представник відповідача в своїх поясненнях вказав, що не заперечує з приводу часу та періоду спілкування батька з сином, які визначені у позовній заяві. Проте, просить врахувати вік дитини та змінити години спілкування з батьком на більш ранні, що відповідатиме режиму дня дитини, зокрема харчування та нічного сну. Тому, суд приходить до висновку про необхідність встановлення порядку участі позивача у спілкуванні та вихованні малолітнього сина, який встановлений рішенням виконавчого комітету Бориспільської міської ради Київської області. Оскільки позивачем та його представником не надано будь-яких доказів необхідності та доцільності встановлення іншого порядку участі батька у вихованні сина. На підставі викладеного та

Outcome: approved