Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-26 00:00:00

На обґрунтування своїх вимог позивачка зазначила, що [INFO] помер її батько, [PERSON], який проживав в с. Великі Зозулинці Красилівського району Хмельницької області. Після його смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 2,0707 га., цільове призначення якої - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належить спадкодавцю на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку [NUMBER], виданого Красилівською районною держадміністрацією 19.12.2005 року. Вона є спадкоємцем першої черги за законом та прийняла спадщину, подавши відповідну заяву до Красилівської державної нотаріальної контори. Спадкоємцями першої черги за законом також є її сестра та брат, відповідачі [PERSON] та [PERSON] Оформити спадщину нотаріально вона не має можливості по тій причині, що в свідоцтві про її народження її прізвище вказано за прізвищем матері «[PERSON]», а в графі батько взагалі відсутній будь-який запис, так на час її народження її батьки не перебували у зареєстрованому шлюбі. Батько проживав з матір'ю в фактичних шлюбних відносинах. За життя батько визнавав її своєю дочкою, з народження вона проживала разом з батьком та матір'ю спочатку в с. Маленки Красилівського району, а згодом в с. Великі Зозулинці. Батько постійно піклувався, утримував її, займався її вихованням. 08.12.1985 року вона зареєструвала шлюб з [PERSON], у зв'язку з чим змінила прізвище з «[PERSON]» на «[PERSON]». Після її одруження вони продовжували спілкуватися, разом святкували всі родинні свята. З вищенаведеного просить встановити факт визнання батьківства [PERSON], який помер [INFO], по відношенню до неї, [PERSON]; зобов'язати Красилівський відділ ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області внести доповнення до актового запису про її народження, доповнивши в графі батько записом [PERSON]. Ухвалою Красилівського районного суду від 27.04.2018 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в зазначеній справі та призначено підготовче судове засідання. Позивач у підготовче судове засідання надіслала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує. Відповідачі у підготовче судове засідання також надіслали заяву про розгляд справи за їх відсутності та про повне визнання позовних вимог. Статтею 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з'ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Відповідно до чч. 1-3 ст. 200 ЦПК України в підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження в справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. За результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Частинами 1, 2, 4 статті 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження в справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення в зв'язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз'яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню в порядку, передбаченому ст. 206 ЦПК України, оскільки визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Outcome: approved