Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-17 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. 08.10.2019 року до Київського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява [PERSON] , в якій остання просила суд стягнути зі [PERSON] моральну шкоду в розмірі 15\~000 грн. Позовні вимоги позивач мотивує тим, що Київським районним судом м. Харкова розглядається обвинувальний акт за її обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України. 17.09.2019 року у судовому засіданні по розгляду вказаного обвинувального акту допитувалась свідок [PERSON] . Під час допиту свідок, тобто відповідач у цій справі назвала її «бешеной» та тільки після втручання її адвоката [PERSON] до головуючого судді з вимогою припинити образи її з боку [PERSON] вони були припинені. При чому суддя зауважив [PERSON] на те, що у залі суду знаходиться дитина. Зазначила, що образа її з боку [PERSON] ввела її в стан шоку. Також повідомила, що ще до початку судового засідання на вулиці біля суду, коли вона чекала свого захисника, [PERSON] виразилась на її адресу нецензурною лайкою. Наголошувала, що [PERSON] , ображала її в суді, в присутності головуючого, потерпілого [PERSON] , його матері [PERSON] , їх представника та прокурора. Поведінка [PERSON] настільки її принизила, що вона до теперішнього часу не може прийти в себе. Вказала, що в неї погіршилось самопочуття, оскільки в неї виявлено ряд захворювань, пов`язаних з серцем та судинами. Наголошувала, що Київським районним судом м. Харкова ще не вирішено питання чи винна вона в пред`явленому їй обвинуваченні, та в будьякому випадку закон не дає нікому права будького ображати. 18 листопада 2019 року через канцелярію суду надійшов відзив від відповідача [PERSON] , в якому остання просила відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі та розглянути справу за її відсутності. В обґрунтування відзиву зазначила, що посилання позивача на погіршення її самопочуття є недоведеним. Крім того посилалась, що позивач не обґрунтувала власну позицію щодо розміру моральної шкоди, а також не обґрунтувала в чому полягали її душевні страждання, не надала доказів витрачання коштів на своє лікування. Позивач не надала жодного доказу, що нібито її принижували, свідків, письмових чи інших доказів. Отже, немає жодних підстав для стягнення з неї моральної шкоди. Також зазначила, що вона є людиною літнього віку, часто хворіє, після отримання позовної заяви її стан дуже погіршився та їй слід уникати ситуацій, які можуть спричинити її хвилювання. ІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою судді від 28 жовтня 2019 року у вказаній справі відкрито провадження за правилами спрощеного провадження з викликом сторін, того ж дня учасників справи повідомлено про розгляд справи за правилами спрощеного провадження, яким роз`яснено підстави, час та черговість подання заяв по суті справи. 13 квітня 2020 року з підстав звільнення судді [PERSON] у відставку на підставі повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями цивільна справа розподілена в провадження судді Якуші Н.В. ІІІ.\~Пояснення учасників\~справи в\~судовому засіданні. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, повідомлялась про час та місце слухання справи належним чином. Через канцелярію суду надала заяву про відкладення слухання справи у зв`язку з посиленням режиму карантину в м. Харкові. Разом з тим, суд зазначає, що постанова Кабінету Міністрів України №211 від 11 березня 2020 року не зупинила роботу судів і не містить заборони участі сторін у судових засіданнях. Також суд зазначає, що обов`язковою явка сторін у судове засідання не визнавалась. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи (ч.2 ст.372 ЦПК України). Крім того, суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Така правова позиція викладена Верховний Судом у постанові від 24 січня 2018 року у справі №907/425/16. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, повідомлялась про час та місце слухання справи належним чином, у поданому відзиві на позовну заяву просила суд слухати справу за її відсутності. Відповідно до ч.2\~ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин. Так, судом встановлено в провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває на розгляді кримінальне провадження за обвинуваченням [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 125 КК України (а.с.6-7). Відповідно до виписки з медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого [PERSON] від 04.07.2019 року, вбачається, що останній встановлений наступний діагноз-вегето судинна дистонія, судинний криз, краніонервікоалгія, м`язковотонічний варіант шийний остеохондроз. Рекомендовано нагляд невролога (а.с.8). Відповідно до виписки з медичної карти амбулаторного (стаціонарного ) хворого [PERSON] вбачається, що у останньої встановлений діагноз гіпертонічна хвороба серця. V. Норми права, що підлягають застосуванню.\~\~ Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.\~ Суд розглядає справи відповідно до\~Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.\~ Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що встановлені\~Конституцією\~та законами України.\~ Суд застосовує при розгляді справ\~Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод\~1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.\~ Якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить\~Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії. Відповідно до ч. 3\~ст. 12 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. За ч. 1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до частини першої ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Разом з тим, згідно зі\~ст. 23 ЦК України\~особа має\~право на\~відшкодування моральної\~шкоди,\~завданої внаслідок\~порушення її\~прав.\~Моральна шкода\~полягає:\~у фізичному\~болю та\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з каліцтвом\~або іншим\~ушкодженням здоров`я;\~у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~з протиправною\~поведінкою щодо\~неї самої,\~членів її\~сім`ї\~чи близьких\~родичів;\~у душевних\~стражданнях,\~яких фізична\~особа зазнала\~у зв`язку\~із знищенням\~чи пошкодженням\~її майна;\~у приниженні\~честі та\~гідності фізичної\~особи,\~а також\~ділової репутації\~фізичної або\~юридичної особи.\~Моральна шкода\~відшкодовується грішми,\~іншим майном\~або в\~інший спосіб.\~Розмір грошового\~відшкодування моральної\~шкоди визначається\~судом залежно\~від характеру\~правопорушення,\~глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Таким чином, відповідальність за шкоду вимагає встановлення складу правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою, завданою потерпілому, є однією з обов`язкових умов настання деліктної відповідальності. Визначення причинного зв`язку є необхідним як для забезпечення інтересів потерпілого, так і для реалізації принципу справедливості при покладенні на особу обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду. Причинно-наслідковий зв`язок між діянням особи та заподіянням шкоди полягає в тому, що шкода є наслідком саме протиправного діяння особи, а не якихось інших обставин. Проста послідовність подій не повинна братися до уваги. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння. Заподіювач шкоди відповідає не за будь-яку шкоду, а тільки за ту шкоду, яка завдана його діями (бездіяльністю). Відсутність причинного зв`язку означає, що шкода заподіяна не діями заподіювача, а викликана іншими обставинами. При цьому причинний зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди та шкодою має бути безпосереднім, тобто таким, коли саме конкретна поведінка без якихось додаткових факторів стала причиною завдання шкоди. При відшкодуванні моральної шкоди необхідно з`ясовувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних страждань, а також в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та чим він при цьому керується. Статтею 81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази\~\~подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів\~\~змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою. У відповідності до\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються\~письмовими, речовими\~і електронними доказами;\~висновками експертів;\~показаннями свідків. Статтями\~77,\~78 ЦПК України\~визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. У відповідності до ч.1 статті 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Відповідно до ч.ч. 2, 3 статті 103 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Відповідно до ч.1 статті 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. VІ. Позиція\~ суду та висновки суду за результатами розгляду справи. Обґрунтовуючи позовні вимоги про відшкодування моральної шкоди у розмірі 15 000 грн. 00 коп. позивач зазначила, що в результаті протиправних дій відповідача щодо неї, вона зазнала душевних страждань, що призвело до стресу та погіршення стану здоров`я. Відповідно до положень Цивільного кодексу, перелічених вище, компенсація моральної шкоди здійснюється за наявності всіх загальних умов відповідальності за завдання шкоди, а саме: протиправної поведінки, моральної шкоди, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою моральною шкодою та вини заподіювача. Надані позивачем докази не дають підстав встановити протиправність дій відповідача. Факт наявності моральної шкоди потребує доведення у встановленому законом порядку, оскільки така шкода є самостійним видом шкоди, і умовою цивільно-правової відповідальності. Суд вважає, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження обставин протиправних дій відповідача, якими начебто спричинено моральну шкоду, наявності причинно-наслідкового зв`язку між ними, як вважає позивач, завданою їй моральною шкодою та допущеними з боку відповідача діями, які це спричинили. Тобто, судом не встановлено достовірних (на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи), та достатніх (які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування) доказів протиправних дій відповідача, спрямованих на заподіяння позивачу шкоди та їх протиправного характеру. Позивач не скористалась своїм правом на звернення із клопотанням про призначення судової лінгвістичної експертизи для вирішення питання про те, чи має вказана інформація негативний характер, чи є вказані вислови фактичними твердженнями або оціночними судженнями. Разом з тим, суд вважає за необхідне зазначити таке. Згідно з Академічним тлумачним словником (1970-1980) слово «СКАЖЕмНИЙ» має багато значень, в тому числі 1.\~Хворий на сказ; який сказився. 2.\~Який легко втрачає самовладання, нестримний у гніві; несамовитий, нестямний. 3.\~ Який перебуває у стані несамовитості, шаленства; 4.\~ Який виражає несамовитість, шаленство. 4.\~ Який діє за власним бажанням, за власною волею, не зважаючи ні на кого; свавільний. 5.\~ Інтенсивний, надзвичайно глибокий (про стан, почуття і т. ін.). 6. Дуже швидкий. 7. Дуже напружений, клопітливий, заповнений справами, роботою і т. ін. 8. Неймовірний, дивовижний, тощо. З огляду на викладене ствердження про порушення відповідачем законодавства чи моральних принципів є не доведеним. За таких обставин, враховуючи принцип диспозитивності цивільного судочинства, та зважаючи на те, що позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів в обґрунтування заявлених позовних вимог, відсутність в матеріалах справи доказів, зокрема висновків експерта, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог. За таких обставин, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки позивачем не доведено завдання їй моральної шкоди з боку відповідача. \~ \~ \~ \~ Судові витрати. У відповідності до положень статті 141 ЦПК України враховуючи, що у задоволенні позову було відмовлено, відсутні підстави для стягнення з відповідача на користь позивача витрат по сплаті судового збору. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed