Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-25 00:00:00

Короткий виклад обставин справи Приватне акціонерне товариство «Українська страхова компанія «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» звернулося до суду з позовом, в якому просить стягнути з [PERSON] на користь позивача суму страхового відшкодування в порядку регресу в розмірі 40 279, 32 грн. та 2102,00 грн. судового збору. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 27.05.2017 року між [PERSON] та ПрАТ «УСК «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» було укладено договір обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, оформлений полісом №АК/4451878, забезпечений транспортний засіб ВАЗ 2121, д.н. [NUMBER] , строк дії якого з 27.05.17р. до 26.05.18р. 06.07.2017 року в м. Ужгород по вул. Мукачівській відбулася дорожньо-транспортна пригода, за участю забезпеченого автомобіля під керуванням [PERSON] та транспортних засобів марки «Opel Astra», д.н. [NUMBER] під керуванням [PERSON] та «Volvo V40», д.н. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] . Внаслідок ДТП були пошкоджені транспортні засоби «Opel Astra», д.н. [NUMBER] та «Volvo V4», д.н. [NUMBER] . Вина [PERSON] у вчиненні вказаного ДТП підтверджується постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.07.17 року у справі №308/6551/17, якою [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.122-4 та ст. 124 КУпАП. Цією ж постановою встановлено, що [PERSON] залишив місце дорожньо-транспортної пригоди, до якої був причетний. Відповідно до ст.ст. 9, 12, 29, 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» на підставі заяви на виплату від 23.07.17р. власника автомобіля «Opel Astra», д.н. МІ724CY [PERSON] , в якій було погоджено розмір та спосіб здійснення страхового відшкодування, та згідно ремонтної калькуляції від 11.07.17р. позивачем здійснено виплату страхового відшкодування за пошкодження вказаного автомобіля в розмірі 20 000,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 28.08.17р. Також, на підставі заяви на виплату від 05.09.2017р. особи, що має право на отримання страхового відшкодування за пошкодження автомобіля «Volvo V40», д.н. [NUMBER] , [PERSON] , в якій було погоджено розмір та спосіб здійснення страхового відшкодування, та згідно ремонтної калькуляції від 01.07.17р. позивачем здійснено виплату страхового відшкодування за пошкодження вказаного автомобіля в розмірі 20 279,32 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 12.09.17р. Відтак, по даній ДТП позивачем виплачено страхове відшкодування в розмірі 40 279, 32 грн. Оскільки водій забезпеченого транспортного засобу [PERSON] після ДТП за його участю самовільно залишив місце пригоди, тому у відповідності до п.п. в п.38.1.1 ст. 38 ЗУ «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» вказану суму страхового відшкодування просить стягнути з останнього в порядку регресу. Зазначив, що 20.09.2017 р. та 27.09.2017 р. відповідачу направлялися претензії щодо добровільної сплати коштів в порядку регресу, однак кошти на рахунок позивача не надходили. Процесуальні дії по справі 28.08.2020, 12.10.2020, 20.11.2020 та 12.01.2021 відповідно до вимог ч.6 ст. 187 ЦПК України суд направляв запити щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача [PERSON] . Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.02.2021 року дану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, про що повідомлено сторін. Також даною ухвалою встановлено строки для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечення. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 05.03.2021, у зв`язку з неявкою учасників справи розгляд справи відкладено на 26.03.2021 року. 26.03.2021 року до суду від [PERSON] поступив відзив на позовну заяву, до якого долучено докази направлення такого іншим учасникам справи. У відзиві відповідач зазначив, що вказаний позов не визнає, вважає що такий задоволенню не підлягає, оскільки ґрунтується на обставинах, які не відповідають дійсності і не підтверджені належними, допустимими і достатніми доказами. Заявлені позивачем вимоги в частині суми відшкодування ґрунтуються на доказах вартості ремонтних робіт і запчастин зазначених у ремонтних калькуляції та розрахунках суми страхового відшкодування, проте вказані докази не визнає як належні та допустимі, оскільки такі містять завищені суми вартості запасних частин і робіт, не враховують фактичного зносу автомобіля. Вказує, що спірність вартості автомобіля в розмірі належного страхового відшкодування, а відтак і сума стягнення підлягають доведенню належними та допустимими доказами, такими як висновок експерта в галузі товарознавства. Крім того, зазначає, що з моменту виникнення права вимоги позивач не звертався до відповідача з жодною вимогою щодо відшкодування, відповідно станом на день звернення до суду пропустив строк позовної давності. Також вважає неналежним і доказ виплати позивачем потерпілим сум страхового відшкодування, оскільки долучені платіжні доручення не є належним доказом перерахування і сплати такого відшкодування. Вказує, що недовединими позивачем залишаються і обставини подальшої долі пошкоджених деталей. Також ним не визнається такий доказ, як постанову суду від 27.07.2017, оскільки копії такої не отримував і з такою не погоджується. Зазначає, що 11.03.2021 року отримав копію ухвали суду від 18.02.2021 про відкриття провадження у справі та матеріали позовної заяви з додатками, тому подати відзив у встановлений судом строк не було можливим, тому просить визнати поважними причини пропуску строку на подачу відзиву, та поновити такий строк. Вказаний відзив долучено до матеріалів справи. Крім того, відповідач до відзиву додав клопотання, у якому зазначив, що зважаючи на те, що дана справа має важливе значення для нього, обсяг та характер доказів, які наявні у сторін і які необхідно буде досліджувати, необхідність у витребуванні окремих доказів, призначенні експертиз, можливому виклику і допиті свідків (що свідчить про складність справи), заперечує проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження і просить призначити розгляд справи у загальному позовному провадженні, що забезпечить повне, всебічне встановлення обставин справи. Також, просив визнати поважність причин пропуску строку на подачу даного клопотання та поновити такий строк. Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 26.03.2021 за заявою відповідача [PERSON] розгляд справи відкладено до 14.04.2021 року. 07.04.2021року на електронну адресу суду та 09.04.2021 року на поштову адресу суду від ПрАТ «УСК «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» постуила відповідь на відзив, до якої додано докази направлення такої іншим учасникам справи. У відповіді на відзив зазначено, що вказані відповідачем зауваження щодо позовної заяви не впливають на зміст та обсяг позовних вимог та їх обґрунтування тими доказами, що долучені до позову. Щодо розміру заявлених вимог, то у відповідності до п.36.3 ст. 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик має право здійснювати виплати без проведення експертизи, якщо за результатами проведеного ним огляду пошкодженого майна страховик і потерпіли й досягли згоди про розмір та спосіб здійснення страхового відшкодування і не наполягають на проведенні оцінки, експертизи пошкодженого транспортного засобу. Оскільки в заяві на виплату від 23.08.17 р. та від 05.09.17р. було погоджено розмір та спосіб здійснення страхового відшкодування, розмір страхового відшкодування був визначений на підставі цього погодження із потерпілим та Ремонтної калькуляції в програмному продукті «СИСТЕМА AUDATEX», що відповідає вимогам «Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних иранспортних засобів». Ремонтні калькуляції були складені на підставі Актів огляду пошкоджених транспортних засобів працівни ками страховика. Потерпілими дані виплати страхових відшкодувань не оскаржувалися, тому немає підстав вважати недоведеним факт їх здійснення та розмір. Факт сплати позивачем страхових відшкодувань по даній ДТП підтверджується платіжними дорученнями складеними та завіреними банком у відповідності до чинного законодавства України. Заперечення відповідача щодо неналежності таких вважають надуманими та безпідставними, доказів їх недійсності та не проведення за ними перерахувань коштів відповідачем не надано. В разультаті виплати страхових відшкодувань позивач поніс реальні збитки на загальну суму 40 279,32 грн., ця сума не може бути змінена, оскільки така визнана і виплачена страховиком. Відтак, перегляд суми виплаченого страхового відшкодування виходить за межі предмету спору та доказування в даній справі. Щодо вартості замінених запасних частин зазначив, що відповідно до Постанови Пленуму ВССУ від 01.03.2013р. ухвалюючи рішення про стягнення на користь потерпілого відшкодування вартості майна, що не може використовуватись за призначенням, але має певну цінність, суд з урахуванням принципу диспозитивності, тобто за заявою заподіювача шкоди, одночасно повинен вирішити питання про передачу цього майна після відшкодування збитків особі, відповідальній за шкоду. Тобто це стосується випадків, коли відбувається стягнення на користь потерпілого повної вартості такого майна. В даному випадку позов заявлений в порядку регресу страховиком. Безпідставною вважають і незгоду відповідача із постановою суду від 27.07.17р. у справі №308/6551/17, оскільки така ним не оскаржувалась, набрала законної сили та містить преюдиційні факти, що не підлягають доведенню в іншій справі. Щодо строку позовної давності зазначив, що за регресними зобов`язаннями перебіг позовної давності почнається від дня виконання основного зобов`язання. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Основне зобов`язання (виплата страхових відшкодувань на користь [PERSON] та [PERSON] ) було виконано позивачем відповідно 28.08.17р. та 12.09.17р., відтак строк позовної давності тривав до 28.08.20р. та 12.09.20р. включно. Вказана позовна заява подана 21.08.20р., тобто в межах трирічного строку позовної давності. Просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, клопотання відповідача про призначення судової експертизи та заяву про застосування позовної давності - відхилити. 14.04.2021 на електронну адресу суду поступила заява представника позивача - адвоката Бомбушкар С.П., в якій просив відкласти розгляд справи та надати можливість ознайомитися з матеріалами справи. Враховуючи подану заяву, увалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.04.2021 розгляд справи відкладено до 13.05.2021 року. З матеріалами справи представник ознайомився 15.04.2021 року, що підтверджується його підписом на заяві (а.с. 87). За заявами представника позивача - адвоката Бомбушкар С.П. від 13.05.2021 (а.с. 104), 28.05.2021 (а.с. 111) розгляд справи було відкладено, на 28.05.2021 та в подальшому на 09.06.2021. 09.06.2021 до суду поступила заява представника позивача - адвоката Бомбушкар С.П., в якій просив надати для додаткового ознайомлення матеріали справи та відкласти судове засідання призначене на 09.06.2021. У судовому засіданні 09.06.2021 року, в задоволенні клопотання відповідача про перехід в загальне позовне провадження протокольною ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, відмовлено, оскільки дане питання вирішувалось при відкритті провадження у справі, крім того, дана справа належить до справ невеликої складності, та норми ЦПК України не містять положень щодо обов`язкового розгляду вказаної категорії справ в порядку загального позовного провадження. Також, у вказаному судовому засіданні були розглянуті подані представником позивача клопотання про залишення позову без розгляду та про залучення третіх осіб. Клопотання про залишення позову без розгляду представник позивача не підримав, просив не розглядати, оскільки в матеріалах справи є повноваження представника позивача. Щодо клопотання представника позивача про залучення третіх осіб, слід зазначити наступне. Положеннямич ч. ч. 2, 3, 4 ст.83 ЦПК України передбачено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Відповідно до ч 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Згідно ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Частинами першою та другою статті 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами. Отже, строк на подання відповідних клопотань, є процесуальним строком, який може бути продовжений судом за наявності поважних причин його пропуску за заявою сторони у справі. Справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, перше судове засідання у справі призначено на 05.03.2021 року, в подальшому неодноразово за клопотаннями сторони відповідача відкладался, вказане клопотання подане до суду 09.06.2021 р., поза межами встановленого строку, протягом якого можуть бути подані. При цьому, у клопотанні представник просить про поновлення строку, поважною причиною пропуску строку зазначає тривале запровадження протиепідемічних заходів у державі. Разом з тим, вказана обставина не може бути визнана судом, як поважна причина, оскільки представник відповідача у даній справі подавав заяви про ознайомлення з матеріалами справи та знайомився з такою в приміщенні суду 15.04.2021 року, подавав неодноразово заяви про відкладення, тому на переконання суду у представника відповідача не було перешкод у подачі вказаного клопотання у визначені ЦПК України строки. Враховуючи наведене, судом 09.06.2021 року заслухавши думку представника позивача, протокольною ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, вказане клопотання було залишено без розгляду на підставі положень ч.2 ст.126 ЦПК України. Крім того, в судовому засіданні 09.06.2021 року задоволено клопотання представника відповідача про додаткове ознайомлення з матеріалами справи та відкладено розгляд справи до 15.06.2021. В подальшому, 15.06.2021 від представника відповідача - адвоката Бомбушкар С.П. поступила зустрічна позовна заява [PERSON] до ПрАТ «УСК Княжа Вієнна Іншуранс Груп», треті особи на стороні відповідача: [PERSON] , [PERSON] , про визнання протиправним і скасування рішення ПрАТ «УСК Княжа Вієнна Іншуранс Груп» про здійснення виплат страхового відшкодування. До вказаної зустрічної позовної заяви жодних додатків не додано (а.с. 126-127). Згідно довідки складеної секретарем судових засідань, судове засідання по справі №308/8551/20 за позовом Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» до [PERSON] про стягнення коштів в порядку регрессу, призначене на 15.06.2021 не відбулося, у зв`язку з перебуванням судді в нарадчій кімнаті по іншій справі (а.с. 128). Розгляд справи було відкладено на 29.07.2021 року, про що повідомлено учасників справи. 29.07.2021 на електронну адресу суду від представника відповідача - адвоката Бомбушкар С.П. поступила заява про відкладення судового засідання призначеного на 29.07.2021, у зв`язку з його перебуванням у відпустці. При цьому, доказів на підтвердження вказаної обставини до заяви представником додано не було (а.с. 133, 134). Враховуючи наведене, Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29.07.2021 розгляд справи було відкладено до 26.08.2021 року. В судове засідання 26.08.2020 представник позивача не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Клопотань про відкладення даного судового засідання на адресу суду не надходило. При цьому, представник ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» Бондарук І.Ю. подала заяву, в якій просить розгляд справи проводити без участі представника ПрАТ «УСК «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП», позовні вимоги повністю підтримують та просять задовольнити. Відповідач та його представник в судове засідання призначене на 26.08.2021 не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час та місце цього засідання, в тому числі, в телефонному режимі повідомлено представника відповідача та розміщено оголошення про виклик відповідача на веб-порталі судової влади України. Сторона відповідача про причини неявки суд не повідомила, заяв про відкладення данного судового засідання до суду не надходило. Враховуючи наведене, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі матеріалів, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до ч. ч.1, 4 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом. Так, суд визнає зловживанням процесуальними правами дії представника відповідача, щодо подачі неодноразових заяв про відкладення розгляду справи та зустрічної позовної заяви, яка подана без додержання загальних правил пред`явлення позову та з порушенням передбачених ЦПК України строків подання такої, оскільки такі на переконання суду суперечать завданням цивільного судочинства. Враховуючи наведене, круючись ч. 3 ст. 44 ЦПК суд повертає позивачу подану 15 червня 2021 року зустрічну позовну заяву. Фактичні обставини, встановлені судом Судом встановлено, що 06.07.2017 року о 05.20 год. в м. Ужгород по вул. Мукачівська, 8 відбулася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля «ВАЗ 2121», д.н. [NUMBER] під керуванням [PERSON] та транспортних засобів марки «Opel Astra», д.н. [NUMBER] під керуванням [PERSON] і «Volvo V40», д.н. [NUMBER] , під керуванням [PERSON] , що підтверджується довідкою № 3017187587479033 про дорожньо-транспортну пригоду від 10.07.2017. 06 липня 2017 року відносно [PERSON] складено протокол про адміністративне правопорушення серії БР №216030 за ст. 124 КУпАП та протокол про адміністративне правопорушення серії БР №005571 за ст.122-4 КУпАП. Згідно постанови Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 27.07.17 року у справі №308/6551/17, [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.122-4 та ст. 124 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340.00 грн. Крім цього, цією ж постановою встановлено, що [PERSON] залишив місце дорожньо-транспортної пригоди, до якої був причетний. Відповідно до копії Полісу №АК/4451878 обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, транспортний засіб марки «ВАЗ 2121», номерний знак [NUMBER] , строк дії якого з 27.05.17 до 26.05.18 включно був застрахований в ПрАТ «УСК «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП», страхувальник - [PERSON] . Копією акту огляду транспортного засобу складеного спеціалістом відділу врегулювання ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» від 06.07.17 підтверджується, які саме пошкодження були виявлені при огляді транспортного засобу макри «Opel Astra», державний номер [NUMBER] . У такому вказано що власником ТЗ є [PERSON] . Огляд проводився в присутності власника (довіреної особи) [PERSON] . Згідно ремонтної калькуляції №17-120696 від 11.07.2017 вартість ремонту автомобіля марки «Opel Astra», державний номер [NUMBER] після вирахування зношення запчастин становить 46 746, 35 грн. 23.08.2017 [PERSON] звернувся до ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» із заявою на виплату, у якій погодився із вартістю відновлювального ремонту згідно калькуляції в сумі 20 000,00 грн., та з тим, що розрахунок страхового відшкодування може бути здійснено з вирахуванням величини фізичного зносу. Відповідно до розрахунку суми страхового відшкодування від 23.08.2017р. та страхового акта №170000120696 від 23.08.2017, сума страхового відшкодування власнику автомобіля марки «Opel Astra», державний номер [NUMBER] [PERSON] становить 20 000,00 грн. Згідно копії платіжного доручення №ЗР050095 від 28 серпня 2017 р. ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» виплатило [PERSON] 20 000,00 грн. відшкодування згідно страхового акту. Копією акту огляду транспортного засобу складеного спеціалістом відділу врегулювання ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» від 06.07.17 підтверджується, які саме пошкодження були виявлені при огляді транспортного засобу марки «Volvo V40», державний номер [NUMBER] . У такому вказано що власником ТЗ є [PERSON] . Огляд проводився в присутності власника (довіреної особи) [PERSON] . З ремонтної калькуляції №17-120695 від 10.07.2017 вбачається, що вартість ремонту автомобіля марки «Volvo V40», д.н. [NUMBER] , після вирахування зношення запчастин становить 20279,32 грн. Згідно довіреності від 04.09.2017 року, яка посвідчена приватним нотаріусом Мукачівського районного нотаріального округу Федоренко Е.Ю. [PERSON] уповноважив [PERSON] отримати належні йому до виплати страхові кошти внаслідок заподіяної його автомобілю «Volvo V40», номер державної реєстрації Словацької Республіки: МІ234DS шкоди, внаслідок дорожньо-транспортної пригоди. 05.09.2017 [PERSON] звернувся до ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» із заявою на виплату, у якій погодився із вартістю відновлювального ремонту згідно калькуляції №17-120695 від 10.07.2017 в сумі 20 279,32 грн., та з тим, що розрахунок страхового відшкодування може бути здійснено з вирахуванням величини фізичного зносу. Відповідно до розрахунку суми страхового відшкодування від 11.09.2017р. та страхового акта №170000120695 від 11.09.2017, сума страхового відшкодування за пошкодження автомобіля марки «Volvo V40», державний номер [NUMBER] становить 20 279,32 грн. Згідно копії платіжного доручення №ЗР054005 від 12 вересня 2017 р. ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» здійснило виплату [PERSON] відшкодування згідно страхового акту №170000120695 від 11.09.2017 в розмірі 20279,32 грн. 20.09.2017 р. та 27.09.2017 р. ПрАТ «УСК «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» на адресу [PERSON] направлялися претензії щодо відшкодування в порядку регресу суми відшкодування в розмірі 20 000,00 грн. та відповідно -20 279,32 грн. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності та кожен окремо, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до наступного висновку. Застосоване законодавство, позиція суду та оцінка доводів За змістом ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Статтею 15 ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Способи захисту цивільних прав і інтересів визначені у статті 16 ЦК України, і такий перелік не є вичерпним. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Також перераховані конкретні способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках. За змістом статей 12 та 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ст. 89 ЦПК України). Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. За змістом частин другої та п`ятої статті 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Згідно з пунктом 9 частини першої статті 7 Закону України «Про страхування» страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів є обов`язковим. Відповідно до ст. 6 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров`ю та/або майну потерпілого. Отже, страховик за договором страхування цивільно-правової відповідальності відшкодовує лише шкоду, яка визначена та оцінена в порядку, встановленому цим законом. Згідно п. 22.1 статті 22 Закону «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. У разі настання події, яка є підставою для проведення регламентної виплати, МТСБУ у межах страхових сум, що були чинними на день настання такої події, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок дорожньо-транспортної пригоди життю, здоров`ю, майну третьої особи. За змістом статті 28 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» шкода, заподіяна в результаті дорожньо-транспортної пригоди майну потерпілого, - це шкода, пов`язана у тому числі з пошкодженням чи фізичним знищенням транспортного засобу; з евакуацією транспортних засобів з місця дорожньо-транспортної пригоди. Згідно із статтею 29 наведеного Закону у зв`язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством, включаючи витрати на усунення пошкоджень, зроблених навмисно з метою порятунку потерпілих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, з евакуацією транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання того власника чи законного користувача транспортного засобу, який керував транспортним засобом у момент дорожньо-транспортної пригоди, чи до місця здійснення ремонту на території України. Якщо транспортний засіб необхідно, з поважних причин, помістити на стоянку, до розміру шкоди додаються також витрати на евакуацію транспортного засобу до стоянки та плата за послуги стоянки. У відповідності до п.36.1 ст. 36 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», страховик (у випадках, передбачених статтею 41 цього Закону, - МТСБУ),

Outcome: approved