Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-09 00:00:00

Між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» в особі філії - Житомирське обласне управління АТ «Ощадбанк» (далі - позивач) та [PERSON] (далі - відповідач) 07 грудня 2019 року укладена Заява про приєднання № 88216807/071219 до Договору комплексного банківського обслуговування (ДКБО) фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної карки) відповідно до умов якої банком відповідачу був відкритий поточний рахунок № [NUMBER] в гривнях України на умовах тарифного пакету «Мій комфорт» та для його користування оформив та видав клієнту банківську платіжну картку (БПК) типу «Моя картка» (п.п. 3.4.1, 3.4.2). Укладений між сторонами Договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб за № 917590707 від 07.12.2019 року Клієнтом не підписується, не роздруковується та на руки не видається, а сам текст Договору розміщується для ознайомлення на інтернет сторінці Банку www/oschadbank.ua . Клієнт засвідчив, що шляхом підписання цієї Заяви про приєднання до Договору він безпосередньо приєднується до Договору в редакції, яка на день підписання цієї Заяви і приєднання розміщена на інтернет сторінці Банку www/oschadbank.ua та укладено банком Договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку (п. 3 заяви про приєднання). Відповідно до Заяви від 07.12.2019 року на встановлення (збільшення відновлювальної кредитної лінії (Кредиту) блок 3 «Умови кредитування» Банк встановив Клієнту Кредит у розмірі 7980,00 гривень (сім тисяч дев`ятсот вісімдесят гривень) під 38,00 процент річних за користування кредитними коштами (п.3.2; п. 3.3.1). 07 грудня 2019 року укладена Заява на встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (Кредиту) відповідно до умов Договору комплексного банківської обслуговування фізичних осіб між Банком та Клієнтом. Заява укладена за погодженням сторін відповідно до умов якої банком відповідачу наданий Кредит, метою отримання якого є споживчі потреби в національній валюті шляхом надання відновлювальної кредитної лінії (Кредиту) на картковий рахунок № [NUMBER] у розмірі 45 000,00 гривень (сорок п`ять тисяч гривень) (п.3.2). В подальшому позивач здійснював обслуговування вищевказаної платіжної картки відповідно до встановлених тарифів на загальних умовах. Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків відповідача та позивача є укладення Заяви від 07.12.2019 року про приєднання № 88216807/071219 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) та на встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (Кредиту) відповідно до умов Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб між Банком та [PERSON] і АТ «Ощадбанк», а також діючі нормативно-правові акти Національного банку України, правління АТ «Ощадбанк». Так, відповідно до вищевказаної Заяви про приєднання позивачем виконанні всі зобов`язання належним чином, своєчасно та сумлінно. Банк відкрив Клієнту рахунок в гривнях для обліку по них грошових коштів до запитання і операцій за платіжними картками на умовах договорів відповідно до нормативно-правових актів НБУ, правил МПС та Тарифів за послуги Банку, а також відкрив кредитну лінію на погоджувальних умовах. Для користування рахунками Банк оформив та видав Клієнту платіжну картку. В свою чергу відповідач зобов`язувався неухильно дотримуватись умов цього Договору та правил користування БПК, здійснювати оплату послуг Банку за проведення операцій за рахунком у розмірі встановленими тарифами. З боку відповідача умови Договорів не виконуються своєчасно та в повному обсязі. По картковому рахунку відповідача відсутні належні суми зарахування грошових коштів, що призвело до виникнення заборгованості, яка відповідно до зобов`язання в добровільному порядку відповідачем не погашається. Відповідно до умов Договору, Позичальник повинен самостійно регулювати ліміт витрат по рахунках, поповнювати їх готівкою та безготівковим платежем, не допускати перевищення витратного ліміту (овердрафт), а в разі його допущення сплачувати банку відповідні проценти за перевищення витратного ліміту в розмірах, передбачених діючими тарифами, та зобов`язується погасити заборгованість по овердрафту. У разі допущення прострочки заборгованості за Рахунком та Кредитом, її непогашення у строки визначені Правилами, Позичальник згідно Договору відповідає всім належним клієнту майном за заподіяні банку збитки в повному обсязі у разі невиконання чи неналежного виконання зобов`язань по даному договору як особисто клієнтом, так і держателем БПК, а також відшкодовувати витрати, пов`язані з судовим розглядом спорів з цих підстав та розшуком винної особи. Відповідно до Договору позивач має право вимагати дострокового повернення Кредиту та сплати всіх платежів, вимагати від відповідача відшкодування всіх витрат, в тому числі процентів, штрафів, пені та сплати заборгованості відповідно до умов Договору. Між сторонами погоджено, що строк кредиту (користування ним) встановлюється на відповідний період дії платіжної картки. Дата остаточного погашення за договором 09.10.2024 року. Зі сторони позивача відповідач належним чином був повідомлений та ознайомлений з усіма наявними в установі АТ «Ощадбанк» умовами кредитування, з коротким описом відмінностей між ними, вартістю супутніх витрат, пов`язаних з одержанням кредиту, його обслуговуванням та поверненням, отримав всі необхідні роз`яснення. Відповідно до п.1.24 Розділу XXII Договору за невиконання або несвоєчасне, не в повному обсязі виконання Клієнтом зобов`язання перед банком у розмірі та в строк передбачені Кредитним Договором, Банк має право нарахувати на суми прострочені платежів та стягнути пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, який нараховується пеня, за кожен день прострочення, починаючи з дня коли відповідна сума мала бути сплачена, до дати фактичної її сплати, але не більше 15% від суми простроченого платежу. Сукупний розмір неустойки не може перевищувати половини суми кредиту, одержаного позичальником за Кредитним договором. В порушення взятих на себе зобов`язань відповідач систематично не виконує умов Договору, в результаті чого станом на 10.09.2020 року заборгувала Банку 36779,63 гривень (тридцять шість тисяч сімсот сімдесят дев`ять гривень 63 копійки) та спричинила збитки на вищевказану суму, яка складається із: - заборгованість за основним боргом (кредитом) - 35 524,27 гривень; - загальна сума заборгованості процентів за користування кредитом - 846,41 гривень; - загальна сума нарахованої пені - 10,79 гривень; - загальна сума пені за несвоєчасну сплату процентів за користування кредитом - 21,71 гривня; - загальна сума 3% річних за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) - 352,25 гривень; - загальна сума 3% річних за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом - 24,94 гривні; - втрати від інфляції за несвоєчасне погашення основного боргу (кредиту) - 0,00 гривень; - втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів за користування кредитом - 20,97 гривень. Позивач зі своєї сторони вживав заходи для досудового врегулювання суперечки між сторонами відповідно до п.6 ч. 3 ст.175 ЦПК України. Незважаючи на неодноразові телефонні дзвінки, направлені SMS -повідомлення на номер мобільного телефону (зазначеного клієнтом в кредитній заяві), про необхідність своєчасно сплатити борг і попередження про застосування заходів примусового відшкодування у випадку несплаті відповідач до цього часу заборгованість не погасив. Позивач просить стягнути з відповідача [PERSON] на свою користь заборгованість за Заявою про приєднання № 88216807/071219 від 07 грудня 2019 року до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), Заявою на збільшення кредиту від 07 грудня 2019 року до умов Договору в сумі 36 779 гривень 63 копійки та судовий збір в розмірі 2 102 гривні 00 копійок. Справу розглядати у порядку спрощеного позовного провадження. Ухвалою суду від 25 вересня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження по даній справі з викликом (повідомленням) сторін про розгляд справи. Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив слухання справи проводити без участі їх представника, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, не заперечують проти винесення заочного рішення по справі. Також вказують, що в додатках позовної заяви вказана копія кредитної заяви № 97447734 від 09.08.2018 року на 2-х аркушах, проте вона не має ніякого відношення до даної позовної заяви та до суду не направлялась. Відповідач в судове засідання не з`явилась, про дату, час і місце розгляду справи була належним чином повідомлена, відповідно до норм статті 128 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомила, що не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі письмових доказів. Відповідно до пункту 2 частини 7 статті 128 ЦПК України, судова повістка направляється фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Згідно Судового виклику № 288/1394/20/9546/20 від 19 жовтня 2020 року розміщеного на офіційному веб - порталі судової влади України в мережі Інтернет, відповідач [PERSON] була повідомлена про розгляд справи. Частина 4 статті 223 ЦПК України передбачає, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Враховуючи неявку належним чином повідомленого відповідача в судове засідання, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив, відповідно до статті 280 ЦПК України суд, за згодою представника позивача, вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення. Клопотань від сторін про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не надійшло, відповідно до положень частини п`ятої статті 279 ЦПК України, тому суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами, але без їх участі, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Зважаючи на те, що справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, на підставі наявних у справі письмових доказів. Справу судом розглянуто у порядку спрощеного позовного провадження, згідно з вимогами статтями 274-279 ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Між Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» Житомирське обласне управління АТ «Ощадбанк» (надалі - Банк) та [PERSON] (надалі Клієнт) укладена 07 грудня 2019 року Заява про приєднання № 88216807/071219 до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжні картки), згідно якої клієнт дає згоду на отримання виписок та іншої, пов`язаної з укладенням, зміною та виконанням умов Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб за своїми банківськими рахунками на електронну адресу та/або на адресу листування, що вказані в заяві /а.с. 8-9/. Згідно п. 3.1. вказаної Заяви, шляхом підписання цієї Заяви про приєднання до Договору, клієнт беззастережно приєднується до Договору в редакції, яка на день підписання цієї Заяви на приєднання розміщена на інтернет - сторінці банку www.oschadbank.ua та укладає з банком договір, складовою частиною якого є умови договору банківського рахунку. За умовами п. 3.4. Заяви про приєднання, Банк, на підставі наданих Клієнтом, відповідно до вимог чинного законодавства України документів, відкриває Клієнту поточний рахунок за тарифним пакетом «Мій Комфорт». Відповідно до п.п. 3.4.1. пункту 3.4. Заяви, Клієнту відкривається поточний рахунок № [NUMBER] в гривнях України (далі - Рахунок) на умовах тарифного пакету «Мій Комфорт», Тарифів за обслуговування поточних рахунків з використанням платіжних карток, розміщених на сайті банку та/або на інформаційних стендах, що знаходяться у приміщеннях установ Банку. Підписанням Заяви на встановлення (збільшення) відновлюваної кредитної лінії (Кредиту) 07 грудня 2019 року, заявник ініціює на одержання (збільшення) кредиту та погоджується з умовами користування Кредитом відповідно до умов Договору комплексного банківського обслуговування фізичних та підтверджує укладення між нею та Банком Кредитного договору з істотними умовами кредитування, викладених в дані заяві та Умовах користування кредитною лінією (п.п. 3.1 п. 3 даної Заяви) /а.с. 10-11/. Як вбачається з п.п. 3.2 п. 3 Заяви на встановлення (збільшення) відновлюваної кредитної лінії (Кредиту), заявник просить встановити/збільшити наданий їй кредит, метою отримання якого є споживчі потреби в національній валюті шляхом надання відновлюваної кредитної лінії (Кредиту) на її картковий рахунок № [NUMBER] у розмірі 7980 гривень. Пункт 3.3. п. 3 вищевказаної Заяви, передбачає, що процентна ставка за Кредитом є фіксованою і складає: 38,00 % річних за користування кредитними коштами на момент укладення цього Кредитного договору, та може бути змінена в порядку та на умовах визначених Договором, окрім випадку користування кредитними коштами протягом Грейс - періоду; 0,001 % річних за користування кредитним коштами протягом Грейс-періоду у випадку безготівкового розрахунку за товари та послуги з використанням платіжної картки. Проценти за користування Кредитом сплачуються шляхом згідно умов Договору. Заява на встановлення (збільшення) відновлюваної кредитної лінії (Кредиту) від 07 грудня 2019 року визначає, що заявник просить встановити/збільшити наданий їй кредит, метою отримання якого є споживчі потреби в національній валюті шляхом надання відновлюваної кредитної лінії (Кредиту) на її картковий рахунок № [NUMBER] у розмірі 45 000 гривень /а.с. 12-13/. Як вбачається з п. 3 Заяви, клієнт щомісяця здійснює часткове повернення кредиту в розмірі обов`язкового щомісячного платежу, який складає 5,00 %від суми заборгованості за Кредитом (сплата якої не прострочена), визначеної за звітний (білинговий) період на дату сплати обов`язкового щомісячного платежу в порядку та на умовах, передбачених договором. Своїм підписом клієнт засвідчує підписання Паспорту споживчого кредиту та Таблиці сукупної вартості кредиту. Погоджується з тим, що ця Заява та додатки до Договору, зокрема Умови розміщення депозитів (вкладів) фізичним особами Умови користування кредитною лінією (кредитом), Паспорт споживчого кредиту, Таблиця сукупної вартості кредиту, Тарифи, та інші види заяв/повідомлень встановленої банком форми, використання яких передбачено умовами договору складають єдиний документ - Договір. Клієнт надає згоду нас використання електронного підпису для вчинення будь - яких правочинів та/або підписання будь-яких документів, заяв, повідомлень, листів в порядку та на умовах передбачених Договором. Відповідно до Кредитної заяви 683899211 від 12 грудня 2019 року, [PERSON] - позичальник, підписала дану заяву на отримання кредиту, сума кредиту 45 000 гривень, строк дії кредиту - на строк дії картки, валюта кредиту - гривня /а.с. 14-15/. Згідно розрахунку заборгованості позичальника [PERSON] виданого АТ «Ощадбанк», загальна сума до стягнення кредитної заборгованості боржника з урахуванням інфляційних втрат та 3% річних від прострочених сум заборгованості за кредитом станом на 10 вересня 2020 року становить: 36 779 гривень 63 копійки, з яких: заборгованість за основним кредитом - 35 524 гривні 27 копійок, заборгованість за процентами - 846 гривень 41 копійка, несплачена пеня - 10 гривень 79 копійок /а.с. 5/. Як вбачається з Звіту щодо розрахунку сум інфляційних втрат та 3% річних від прострочених сум заборгованості за кредитом з 24 січня 2020 року по 10 вересня 2020 року позичальника [PERSON] , розмір 3% річних на суму нарахованих та несплачених процентів становить 24 гривні 94 копійки /а.с. 6-7/. Відповідно до п. 1.16 Розділу XXII Договору за користуванням Кредитом Клієнт зобов`язаний сплачувати Банку проценти в порядку та розмірах, визначених в Заяві про встановлення відновлювальної кредитної лінії (Кредиту). Згідно п. 1.20 Розділу XXII Договору, сплата нарахованих процентів за користування кредитом (обов`язкового щомісячного платежу) процентів за Несанкціонованим овердрафтом та сплата комісійних винагород, що передбачені Заявою на встановлення кредитної лінії здійснюється не пізніше 25 числа кожного місяця, шляхом договірного списання коштів з Карткового рахунку Клієнта. Відповідно до п. 1.24 Розділу XXII Договору, за невиконання або несвоєчасне, не повному обсязі виконання Клієнтом зобов`язання перед банком у розмірі та в строк передбачені Кредитним Договором, Банк має право нарахувати на суми прострочені платежів та стягнути пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла в період, який нараховується пеня, за кожен день прострочення, починаючи з дня коли відповідна сума мала бути сплачена, до дати фактичної її сплати, але не більше 15% від суми простроченого платежу. Позивач виконав свої зобов`язання за Договором, надавши відповідачу кредит у встановленому Договором розмірі. Проте, відповідач порушила умови Договору щодо повернення кредиту та сплати процентів у встановлені Договором строки та порядку, у зв`язку з чим, у відповідача виникла прострочена заборгованість по сплаті кредиту та процентів. У відповідності до статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення. Як вбачається з частин першої, другої статті 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). В частині першій статті 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Згідно із статтею 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відповідно до частини першої статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплати гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. А тому грошовим слід вважати будь-яке зобов`язання, що складається, у тому числі, з правовідношення, в якому право кредитора вимагати від боржника виконання певних дій відповідає кореспондуючий обов`язок боржника сплатити гроші на користь кредитора. Таким чином, у статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Тобто, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань. Отже, у разі неповернення позичальником суми позики своєчасно його борг складатиме: суму позики з урахування встановленого індексу інфляції за весь час прострочення грошового зобов`язання; проценти за позикою, якщо інше не встановлено договором або законом, нараховані відповідно до договору позики або облікової ставки НБУ за весь строк користування позиченими коштами; три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір не встановлено договором або законом. При цьому індекс інфляції, 3% річних від простроченої суми (стаття 625 ЦК України) та проценти за позикою (стаття 1048 ЦК України) підлягають сплаті до моменту фактичного повернення боргу. За змістом частини другої статті 625 ЦК України, нарахування 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредитору. Проценти, передбачені статтею 625 ЦК України, за своєю природою є відшкодуванням кредитору понесених втрат за несвоєчасне повернення грошових коштів, а відтак відрізняються від процентів, які підлягають сплаті за правомірне користування грошовими коштами, що свідчить про відсутність подвійного стягнення при нарахуванні 3 % річних від простроченої суми, включаючи нараховані проценти за користування коштами, встановленими договором. Враховуючи зазначене, 3 % річних, передбачені частиною другою статті 625 ЦК України, підлягають застосуванню до порушеного грошового зобов`язання, складовою якого, зокрема, є також нараховані проценти за користування кредитними коштами, строки сплати яких передбачено договором. Викладене узгоджується з правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року справа № 6-2129цс16, а також у постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року справа № 686/21962/15-ц. Відповідно статей 526, 527, 530, 1054 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного Кодексу України, боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Частина перша статті 1050 ЦК України визначає, що якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Згідно частини другої статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України. Частина 1 статті 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики. Відповідно до статті 549 ЦК України вбачається, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (статтею 611 ЦК України). Статтею 599 ЦК України визначено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином. Якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін). У відповідності до статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Як вбачається з частини першою статті 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Враховуючи, що відповідач допустила неналежне виконання зобов`язання, у зв`язку з чим утворилась заборгованість, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та задовольняє позов. Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України, підлягають стягненню з відповідача понесені позивачем витрати по сплаті судового збору.

Outcome: approved