Jurisdiction: civil
Date: 2017-05-23 00:00:00

Кредитна спілка «Хортиця» звернулась до суду з позовом до [PERSON], третя особа Вознесенівський відділ державної виконавчої служби міста Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, про звільнення майна з-під арешту, мотивуючи свої вимоги наступним. 10.09.2009 між КС «Хортиця» та [PERSON] укладено Договір кредиту № 54-09, за яким [PERSON] отримала кредит у розмірі 30 000 грн. 04.09.2015 розмір кредитної лінії був збільшений до 80 000,00 грн. На забезпечення виконання зобовязань за вказаним Договором кредиту було укладено договір іпотеки від 10.09.2009, предметом якого є гараж, загальною площею 17,00 кв.м за адресою: м. Запоріжжя, пр. Леніна, 153, гараж 7, власником якого є [PERSON] 23.11.2011 державним виконавцем Вознесенівського ВДВС було винесено постанову про арешт майна боржника, за якою накладено арешт на вищезазначений гараж. Позивач вважає, що накладений арешт порушує законні права КС «Хортиця» з тих підстав, що розмір зобовязання значно перевищує вартість предмета іпотеки, право іпотеки виникло у 2009 році, а арешт накладено у 2015 році, позивач згоди на реалізацію предмета іпотеки не надавав. Тому просив суд звільнити з-під арешту та зняти заборони на відчуження нерухомого майна, а саме: гаражу загальною площею 17,00 кв.м за адресою: м. Запоріжжя, пр. Леніна, 153, гараж 7, власником якого є [PERSON], на який накладено арешт державним виконавцем Орджонікідзевського ВДВС Запорізького МУЮ на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження ВП 18114503 від 23.11.2015. Ухвалою суду від 27.03.2017 до участі у справі залучено співвідповідача ПП Булищенко [PERSON], оскільки спірний арешт було накладено в межах виконавчого провадження про стягнення з ПП [PERSON] на користь ПП [PERSON] заборгованості. Представник позивача у судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином. Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] у судове засідання повторно не зявилась, про дату, час та місце розгляду справи двічі повідомлялась судом належним чином рекомендованими листами із повідомленнями, причини неявки суду не повідомила. Від відповідача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, за змістом якої проти задоволення позову не заперечує (арк. справи 35). Відповідач-2 ПП [PERSON] у судове засідання повторно не зявилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась судом належним чином рекомендованими листами із повідомленнями. Від відповідача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Представник третьої особи у судове засідання не зявився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся судом належним чином. Від представника третьої особи надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності (арк. справи 56). З урахуванням того, що у судове засідання не прибули всі учасники процесу, суд вважав за можливе розглянути справу за їх відсутності на підставі наявних у справі доказів. Суд, дослідивши обставини справи та перевіривши їх доказами в межах заявлених позовних вимог, встановив наступне. 10 вересня 2009 р. між Кредитною спілкою «Хортиця» та [PERSON] укладено Договір кредиту № 54-09, відповідно до умов якого [PERSON] отримала кредит у сумі 30 000 грн. на умовах строковості, зворотності, цільового характеру використання, платності та забезпеченості, строком з 10.09.2009 по 10.09.2012, плата за користування кредитом 0,197% від суми залишку за кожен день користування кредитом (з розрахунку 72% річних). До Договору кредиту між сторонами укладено шість додаткових угод (від 10.09.2009, 31.05.2011, 25.08.2011, 08.02.2012, 04.09.2015). 04.09.2015 розмір кредитної лінії був збільшений до 80 000,00 грн. На забезпечення виконання зобовязань за Договором кредиту №54-09 від 10.09.2009 між сторонами було укладено договір іпотеки від 10.09.2009, предметом якого є гараж, загальною площею 17,00 кв.м за адресою: м. Запоріжжя, пр. Леніна, 153, гараж 7, власником якого є [PERSON] Договір посвідчено приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу [PERSON], зареєстровано в реєстрі за № 1062 (арк. справи 12-13). 23.11.2011 державним виконавцем Орджонікідзевського ВДВС Запорізького МУЮ [PERSON] було винесено постанову про арешт майна боржника у виконавчому провадженні ВП №18114503, за якою накладено арешт на гараж, загальною площею 17.00 кв. м., що розташований за адресою: м. Запоріжжя, пр. Леніна, 153, гар. 7, який належить на праві власності [PERSON] Як вбачається з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 75942099 від 15 грудня 2016 р., в даному Реєстрі зареєстровані, серед інших, такі обтяження (арешт) нерухомого майна [PERSON], а саме: 24 листопада 2015 р. зареєстровано арешт нерухомого майна на підставі постанови Орджонікідзевського ВДВС ЗМУЮ від 23.11.2011, номер запису про обтяження 12194961 (арк. справи 18 зворот). Статтею 59 Закону України «Про виконавче провадження» передбачені випадки зняття арешту з майна державним виконавцем. Відповідно до частини пятої цієї ж статті, у всіх інших випадках арешт знімається за рішенням суду. Згідно з частиною першою статті 575 ЦК України, іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи. Відповідно до статті 589 ЦК України у разі невиконання зобов'язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. Згідно з вимогами статті 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Як передбачено частиною першою статті 51 Закону України «Про виконавче провадження», для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернено у разі, якщо: 1) право застави виникло після ухвалення судом рішення про стягнення з боржника коштів; 2) вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю; 3) наявна письмова згода заставодержателя. В даному випадку арешт накладено на іпотечне майно за постановою державного виконавця в межах виконавчого провадження з примусового виконання наказу господарського суду Запорізької області № 18/287/09 від 04.01.2010 про стягнення з ПП [PERSON] на користь ПП [PERSON] заборгованості в сумі 51\~452,14 гривень (арк. справи 53). В даному випадку право іпотеки (застави нерухомого майна) виникло на підставі договору іпотеки від 10 квітня 2009 р., тобто до прийняття господарським судом наказу № 18/287/09 від 04.01.2010 про стягнення з ПП [PERSON] на користь ПП [PERSON] заборгованості в сумі 51\~452,14 гривень. Відтак, вимога іпотекодержателя про зняття заборони на відчуження, накладеного постановою державного виконавця в межах виконавчого провадження з примусового виконання вказаного наказу господарського суду, є законною та обґрунтованою. Слід зазначити, що повноваження щодо скасування певних записів у Реєстрах належить державному реєстратору прав відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України\~від 25 грудня 2015 р. № 1127,\~а тому позивачеві з метою скасування запису про обтяження необхідно звернутись із рішенням суду про зняття арештів до державного реєстратора. На підставі статті 88 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягають стягненню судові витрати зі сплати судового збору, які документально підтверджені у рівних частках з кожного. На підставі викладеного,

Outcome: approved