Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-18 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача та відповідачів. [PERSON] (далі позивач) 28 серпня 2020 року звернулася до суду з позовною заявою до [PERSON] (далі відповідач), третя особа: виконавчий комітет Чорноморської міської ради Одеської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] у віці 92 роки померла рідна тітка позивача, [PERSON] , [INFO] , яка проживала і була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . На день її смерті відкрилась спадщина у вигляді 1/3 частки квартири [ADDRESS] , яка належить спадкодавцю на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 28 січня 1999 року. Спадкодавець на випадок своєї смерті заповіт не залишала. Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає. Позивач та відповідач є спадкоємцями другої черги за правом представлення в порядку ст.1266 ЦК України, як племінники спадкодавця по лінії свого батька [PERSON] , померлого [INFO] і спадкують ту частку, яка належала б за законом їх батькові, якби він був живий на час відкриття спадщини. З метою оформлення спадщини позивач звернулася до приватного нотаріуса Чорноморського міського нотаріального округу Стрижак Н.С. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її тітки [PERSON] , де нотаріусом було роз`яснено, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] неможливо через відсутність документів, що підтверджують родинні відносини між позивачем та покійною, а також за пропуску строку для прийняття спадщини, у зв`язку з чим рекомендовано звернутись до суду за продовженням строку для прийняття спадщини та встановлення родинних відносин. Поважність несвоєчасного звернення до нотаріальної контори позивач обґрунтовує тим, що вона є інвалідом ІІ групи, постійно проходить лікування та індивідуальну програму реабілітації інваліда, а тому не мала можливості своєчасно звернулась до нотаріуса за отриманням спадщини. Оскільки, окрім судового поряду, позивач не може встановити факт родинних відносин між нею та покійною [PERSON] , а також поновити строк для прийняття спадщини, який пропустила з поважних причин, а тому а захистом своїх прав змушена звертатись до суду із даною позовною заявою. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. У підготовче судове засідання учасники справи не з`явилися, надіслали заяви про розгляд справи без їх участі (а.с.51, 57, 58). ІІІ. Інші процесуальні дії у справі. Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Судом ухвалено рішення про задоволення позову в підготовчому засіданні з наступних підстав. Так, за змістом частини четвертої статті 200 ЦПК ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Так, частиною четвертою статті 206 ЦПК передбачено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Таким чином, ЦПК допускає ухвалення рішення в підготовчому судовому засіданні і в правовідносинах, що виникли між сторонами відповідач позов визнав, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тобто в данному випадку наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому судовому засіданні. ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносини. Судом встановлено, що [INFO] у віці 92 роки померла [PERSON] [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть [PERSON] серія [NUMBER] від 11.07.2017 року ( а.с.5). [PERSON] проживала та була зареєстрована за адресою [ADDRESS] , що підтверджується довідкою Чорноморської МР ВК відділу реєстрації обліку осіб №8-3284 від 13.08.2020 року (а.с.6). На день смерті [PERSON] залишилось спадкове майно у вигляді 1/3 частки квартири [ADDRESS] , що підтверджується копією свідоцтва про право власності на житло від 28 січня 1999 року (а.с.7), копією реєстраційного посвідчення Іллічівського бюро технічної інвентаризації від 09.03.1999 року (а.с.8), копією технічного паспорту від 09.03.1999 року (а.с.9-11). Спадкодавець на випадок своєї смерті заповіт не залишала. Спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалась, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №61383126 від 20.08.2020 року (а.с.16), Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договору) №61383158 від 20.08.2020 року (а.с.17). Спадкоємців першої черги немає. Спадкоємцями другої черги за правом представлення є [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [PERSON] серія [NUMBER] від 12.06.1956 року ( а.с.14), копією свідоцтва про укладення шлюбу [PERSON] з [PERSON] серія [NUMBER] від 01.06.1979 року (а.с.15). [PERSON] до дня своєї смерті мешкала разом із родиною свого покійного брата [PERSON] , померлого [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія [NUMBER] від 23.03.2010 року і була співвласницею квартири разом із братом та його дружиною [PERSON] . Із копії свідоцтва про народження [PERSON] серія [NUMBER] від 21.08.1951 року (а.с.13) вбачається, що батько записаний, як [PERSON] , а спадкодавець зазначена, як [PERSON] . Крім того, до суду надані письмові пояснення свідків [PERSON] та [PERSON] , які підтвердили факт родинних відносин між [PERSON] і позивачем [PERSON] (а.с.44, 47-48). V. Оцінка Суду. Відповідно до п.1 ч.1 статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені юридичні факти, якими підтверджується факт родинних відносин між фізичними особами. Згідно ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Згідно ст 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Відповідно до ч.3 ст.1266 ЦК України, племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини. У відповідності до ст.1262 Цивільного кодексу України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері. В узагальненні Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 п.5.3 роз`яснено: «Спадкування за правом представлення має місце у випадках встановлених ст.1266 Цивільного кодексу України за умови якщо спадкоємець першої - третьої черги спадкування за законом помер до відкриття спадщини. Норми ст.1266 Цивільного кодексу України застосовуються лише щодо відносин при спадкуванні за законом (глава 86 Цивільного кодексу України)». Перелік осіб (спадкоємців), які мають право на спадкування за правом представлення, встановлений ст.1266 Цивільного кодексу України є вичерпним. Враховуючи, що на час відкриття спадщини, батько позивача [PERSON] , як рідний брат спадкодавця мав право на спадкування за законом у другу чергу, помер, то позивач, як племінниця спадкодавця в порядку ст.1266 ЦК України, спадкує ту частку спадщини, яка належала б за законом її покійному батькові, якби він був живий на час відкриття спадщини. Відповідно до вимог ч.1 ст.1268, ч.2 ст.1269 та ч.1 ст.1270 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заява про прийняття спадщини подається спадкодавцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч.3 ст.1272 Цивільного кодексу України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Так, Судом встановлено, що позивач не має іншої можливості встановити факт їхнього споріднення, при цьому, спір про встановлення даного факту відсутній. Надані позивачем докази, Суд визнає належними і допустимими, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета розгляду, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують факт родинних відносин сторін по справі та поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Враховуючи зазначене, Суд дійшов висновку, що позовна заява [PERSON] підлягає задоволенню у повному обсязі. З цих підстав,

Outcome: approved