Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-09 00:00:00

Лисичанська місцева прокуратура Луганської області в інтересах Державної екологічної інспекції у Луганській області, Мирнодолинської селищної ради Попаснянського району Луганської області звернулась до суду з позовом, в якому просила стягнути солідарно з відповідачів на користь держави в особі Мирнодолинської селищної ради Попаснянського району Луганської області шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища в сумі 18599,73 грн., перерахувавши зазначену суму на р/р 31526222700267, одержувач УК у Попаснянському районі, код ЄДРПОУ 37928777, МФО 804013 бнк ГУДКСУ у Луганській області, код платежу 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», відповідно до норм розподілу вказаних сум між державним бюджетом, бюджетом Луганської цивільно-військової адміністрації та місцевим бюджетом Мирнодолинської селищної ради Попаснянського району Луганської області. Прокурор позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Представник Державної екологічної інспекції у Луганській області Науменко П.А. у судове засідання не зявився, справу просив розглядати за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, про що надав відповідну письмову заяву. В.о. селищного голови Мирнодолинської селищної ради Попаснянського району Луганської області Верютіна Н.Д. у судове засідання не зявилась, справу просила розглядати за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, про що надала відповідну письмову заяву. Відповідачі [PERSON], [PERSON] в судове засідання не зявились, у письмових заявах позов визнали, попереджені про наслідки визнання позову, справу просили слухати за їх відсутності. Відповідач [PERSON] у судове засідання не заявився клопотань про відкладення розгляду справи не надіслав, про причину неявки суд не повідомив. Суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню. У судовому засіданні встановлено, що cлідчими Попаснянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області проводилось досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12015130530000896 від 20.11.2015, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України. Під час досудового розслідування встановлено, що 20.11.2015 громадяни [PERSON] спільно з [PERSON], [PERSON], знаходячись в лісосмузі, розташованій на відстані 1 км від вул. Комсомольської, смт. Вовчоярівка Попаснянського району Луганської області, здійснили незаконну порубку дерев, а саме дванадцяти сироростучих дерев породи дуба до ступеня припинення їх росту. Відповідно до протоколу огляду місця події від 20.11.2015 у лісосмузі, розташованій біля асфальтованої дороги сполученням «Западно-фільтрувальна станція-смт. Вовчоярівка», на відстані 1 км на схід від вул. Комсомольська смт. Вовчоярівка Попаснянського району Луганської області, виявлено спили дванадцяти дерев дуба, діаметр пнів яких склав: 350 мм, 280 мм, 190 мм, 230 мм, 200 мм, 180 мм, 230 мм, 320 мм, 220 мм, 180 мм, 290 мм, 280 мм. Згідно з інформацією Державної екологічної інспекції у Луганській області від 28.01.2016 № 37/01-03-16 та розрахунку, проведеного на підставі «Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної зеленим насадженням у межах міст та інших населених пунктів», затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 559 від 08.04.1999, розмір заподіяної шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок пошкодження сироростучих дерев до ступеня припинення росту в лісозахисній смузі, розташованій на відстані 50 м від вул. Совхозна, 1, с. Тополівка Попаснянського району Луганської області, становить 18599,73 грн. За результатами досудового розслідування 18.09.2016 слідчим винесено постанову про закриття кримінального провадження № 12015130530000896 від 20.11.2015, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у звязку з відсутністю складу кримінального правопорушення, а саме відсутністю істотної шкоди як обовязкової ознаки обєктивної сторони злочину. Вказана постанова відповідачами не оскаржувалась і не скасовувалась. Відповідно до п. 4 зазначеної постанови слідчим прийнято рішення про направлення до Державної екологічної інспекції у Луганській області копії постанови та матеріалів для вирішення питання щодо притягнення громадян [PERSON], [PERSON] та [PERSON] до адміністративної відповідальності. За результатами розгляду зазначених матеріалів Державною екологічною інспекцією у Луганській області громадян [PERSON], [PERSON] та [PERSON] притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 153 Кодексу України про адміністративні правопорушення, що підтверджується відповідними протоколами та постановами про накладення адміністративного стягнення від 11.10.2016 №000574, від 11.10.2016 №000646, від 12.10.2016 №000455. Вказані постанови відповідачами не оскаржувались і не скасовувались. Крім того, Державною екологічною інспекцією України у Луганській області за №№ 357/01-03-19, 356/01-03-19, 354/01-03-19, 263/01-03-19 від 02.11.2016 спрямовано претензії громадянам [PERSON], [PERSON] та [PERSON], у яких визначено розмір шкоди, завданої вчиненими правопорушеннями навколишньому природному середовищу, та рекомендовано солідарно її відшкодувати у добровільному порядку. Відповідачами у добровільному порядку шкоду у розмірі 18599,73 грн. не відшкодовано, адміністративні штрафи за вказаними постановами не сплачено. Відповідно до ч. 1 ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Згідно ст. 50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров'я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди. Відповідно до п.п. «а», «б», «в» ч. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов'язані берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, здійснювати діяльність з додержанням вимог екологічної безпеки, інших екологічних нормативів та лімітів використання природних ресурсів, а також не порушувати екологічні права і законні інтереси інших суб'єктів. За інформацією відділу Держгеокадастру у Попаснянському районі Луганської області від 23.11.2015 № 420 землі під лісосмугою, розташованою на відстані 1 км від вул. Комсомольської, смт. Вовчоярівка Попаснянського району Луганської області, враховуються на території Мирнодолинської селищної ради Попаснянського району Луганської області. Згідно з довідкою Мирнодолинської селищної ради Попаснянського району Луганської області від 16.12.2015 № 469 лісосмуга, розташована на відстані 1 км від вул. Комсомольської, смт. Вовчоярівка Попаснянського району Луганської області, знаходиться на території Мирнодолинської селищної ради. Відповідно до інформації Державного підприємства «Сєвєродонецьке лісомисливське господарство» від 31.05.2016 № 216 вказана лісосмуга не входить до складу державного лісового фонду України. Таким чином, громадяни [PERSON], [PERSON] та [PERSON] здійснили незаконну вирубку дерев на земельній ділянці, що розташована на території Мирнодолинської селищної ради Попаснянського району Луганської області, що негативно вплинуло на стан навколишнього природного середовища та заподіяло Мирнодолинській селищній раді матеріальну шкоду. Статтею 66 Конституції України передбачено, що кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно з ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до п. «д» ч. 1 ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов'язані компенсувати шкоду, заподіяну забрудненням та іншим негативним впливом на навколишнє природне середовище. Пунктом «е» ч. 1 ст. 41 вказаного Закону визначено, що економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно з ч.ч. 1, 4, 5 ст. 68 цього Закону порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Статтею 69 вказаного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Таким чином, відповідачі зобовязані відшкодувати шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, у повному обсязі. Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Вказані фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Розподіл грошових коштів від стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, здійснюється з урахуванням вимог п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч. 1 ст. 691 Бюджетного кодексу України, які визначають, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, а до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належить 70 відсотків, у тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів обєднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим 20%. Таким чином, завдана правопорушенням відповідачів сума збитків підлягає сплаті до природоохоронного фонду Мирнодолинської селищної ради Попаснянського району 50%, природоохоронного фонду Луганської обласної ради в особі Луганської цивільно-військової адміністрації 20%, природоохоронного фонду Державного бюджету України 30%. На виконання ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Лисичанською місцевою прокуратурою повідомлено Державну екологічну інспекцію України у Луганській області та Мирнодолинську селищну раду Попаснянського району Луганської області про вжиття заходів представницького характеру, що підтверджується повідомленнями від 21.09.2017 № 9077вих.17 та від 21.09.2017 № 9075вих.17. Таким чином, суд вважає надані позивачем докази достатніми та переконливими. На підставі викладеного,

Outcome: approved