Jurisdiction: civil
Date: 2016-11-10 00:00:00

Керівник ізюмської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави, у порядку\~ст. 45 ЦПК України, звернувся до суду з вказаним вище позовом, згідно якого просить підтвердити підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді у даних правовідносинах, та стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Харківській області шкоду, заподіяну водним живим ресурсам в розмірі 6256,00 грн. та покласти на відповідача судові витрати у справі, посилаючись на те, що в ході проведення вказаним вище Управлінням перевірки було встановлене грубе порушення 21 листопада 2015 року [PERSON] правил рибальства, яке виразилося у незаконному вилові ним риби у кількості 75 шт. забороненими знаряддями лову, тобто сітками. Цими діями відповідача державі заподіяно шкоду в розмірі 6256,00 грн. За цими обставинами відносно [PERSON] був складений протокол про адміністративне правопорушення та за постановою суду від 29 грудня 2015 року він був притягнутий до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в сумі 340 грн. з застосуванням конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення. Заподіяна шкода добровільно відповідачем не сплачена, тому підлягає стягненню у судовому порядку. У судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримав у повному обсязі і просив суд їх задовольнити. Крім того, пояснив, що в матеріалах справи міститься накладна від 21 листопада 2015 року в якій зазначено, що рибу було передано агрофірмі «Промтех» на загальну суму 99,80 грн. Така сума риби визначена за оцінкою риби як харчового продукту переданого на утилізацію. Тому, вартість риби, яка була виловлена [PERSON] на Червонооскільському водосховищі та передана в утіль набагато нижча за вартість риби визначена в постанові КМУ від 21 листопада 2011 року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Кошти по відшкодуванню шкоди відповідно до ст. 64 Бюджетного кодексу України зараховуються до місцевого бюджету. Від представників Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Харківській області та Сеньківської сільської ради Куп'янського району Харківської області до суду надійшли заяви про слухання справи у їх відсутності, позов підтримують, з рішенням суду погоджуються. Відповідач та його представник у судовому засіданні заперечували з приводу заявлених позовних вимог, просили суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Зазначили, що юридична особа управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Харківській області знаходиться у стані припинення тому не її користь не можна вчиняти будь-які дії. Крім того, зазначили, що немає жодного доказу того, що риба здавалася в утіль. Також відповідач 20 жовтня 2016 року надавав суду письмові заперечення з приводу заявлених позовних вимог у яких зазначав, що позовна заява подана з порушеннями вимог встановленими ЦПК України та подана не позивачем, а прокурором в інтересах інших осіб, тому така заява на його думку не може бути задоволена судом. Крім того, [PERSON] наполягав на тому, що він не був присутнім у судовому засіданні коли його притягнули до адміністративної відповідальності та він не визнавав своєї вини. Дослідивши матеріали справи, матеріали справи про адміністративне правопорушення №628/4216/15-п, заслухавши пояснення сторін, оцінивши докази у їх сукупності, судом було встановлено наступні факти та відповідні ним правовідносини. 21 листопада 2016 року на [PERSON] було складено протокол про адміністративне правопорушення згідно якого останній грубо порушив правил рибальства, яке виразилося у незаконному вилові ним риби у кількості 75 шт. забороненими знаряддями лову (а.с. 10-11). 29 грудня 2015 року постановою Куп'янського міськрайонного суду Харківської області на підставі наданих Управлінням охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Харківській області матеріалів, [PERSON] був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого\~ст. 85 ч.4 КУпАП\~та підданий адміністративному стягненню у вигляді штрафу на користь держави в сумі 340 грн. за вчинення ним 21 листопада 2015 року о 10.00 год. на Червонооскільському водосховищі біля с. Сенькове Куп'янського району Харківської області вилову риби забороненим знаряддям лову\~сітками, тим самим був порушений п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства. Дана постанова суду 12 січня 2016 року набрала законної сили ( а.с. 16-17). Згідно розрахунку матеріальної шкоди до протоколу № 000097 результаті неправомірних дій [PERSON] державі завдано матеріальну шкоду в розмірі 6256,00 грн.( а.с.12). 02 лютого 2016 року голова ліквідаційної комісії Харківрибохорона направив на адресу заступника прокурора області лист з проханням порушити питання в порядку цивільного судочинства, щодо стягнення матеріальних збитків, завданих [PERSON] незаконним виловом риби на Червонооскільському водосховищі (а.с. 18). Відповідно до ст.45 ЦПК України з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва. У даному випадку, підставами для представництва інтересів держави в суді прокурор вказав ті обставини, що в результаті противоправних дій відповідача порушено інтереси держави в особі Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Харківській області та Сеньківської сільської ради Куп'янського району Харківської області щодо збереження навколишнього природного середовища та його придатності для користування у майбутньому, а також неспроможність здійснення захисту цих інтересів безпосередньо органами рибоохорони, у зв'язку з непередбаченістю видатків на оплату судового збору за подання позовів до суду у кошторисі на 2015 рік, затвердженому Державним агентством рибного господарства України, оскільки згідно вимог\~Закону України «Про судовий збір» \~Харківрибоохорона не віднесена до переліку органів, звільнених від сплати судового збору. Оцінюючи підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді у правовідносинах, що виникли та враховуючи норми діючого законодавства, суд вважає можливим визнати ці підстави обґрунтованими виходячи з такого. Відповідно до\~ст.121 Конституції України\~на прокуратуру покладено обов'язок представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом. Статтею 123 Конституції України закріплено, що організація і порядок діяльності органів прокуратури України визначаються законом. Відповідно до ст. 36-1\~Закону України «Про прокуратуру»\~представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом. Підставою для такого представництва в суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави. Також представництво інтересів здійснюється прокурором\~\~на підставі заподіяння державі шкоди внаслідок вчинення суспільно небезпечного діяння. Однією з форм представництва є звернення до суду з позовами, зокрема у випадках, коли порушуються інтереси держави. Обираючи форму представництва, прокурор визначає, в чому полягає порушення або загроза порушення інтересів держави чи громадянина, обґрунтовує необхідність їх захисту. Згідно вимог\~ст. 13 Конституції України,\~ст. 5 Закону України «Про тваринний світ»\~об'єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника об'єктів тваринного світу, є природним ресурсом загальнодержавного значення, здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених\~Конституцією України. Таким чином, в разі загрози інтересам держави та заподіяння шкоди, прокурору надані повноваження представляти інтереси держави в суді, при цьому самостійно визначати підстави для такого представництва та форму його здійснення в порядку, передбаченому процесуальним законом, отже подання даного позову є правомірним. Відповідно до вимог ч.3 і 4\~ст.61 ЦПК України\~обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкова для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої її ухвалено з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Згідно\~ст. 66 Конституції України\~кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених\~наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.99\~(зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 за № 269/3562), забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для тіл водного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань. Окрім того, згідно з п. 2 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об'єктах України, затверджених\~наказом Державного комітету рибного господарства України № 33 від 18.03.99, сітки відносяться до промислових знарядь лову. Згідно ч. 4 і 5\~ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. У відповідності до вимог ст. ст.\~47,\~68\~і\~69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~завдана шкода стягується до місцевого бюджету, в даному випадку до бюджету Сеньківської сільської ради Куп'янського району Харківської області, на території якої скоєне вищевказане адмінправопорушення. В додатку № 1 до Постанови КМУ від 21 листопада 2011 року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» встановлені такси для оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги. Згідно даного додатку шкода спричинена [PERSON] становить 6\~256,00 грн. До теперішнього часу завдана шкода не відшкодована. Вказані вище обставини вчинення [PERSON] правопорушення на підставі\~ст. 61 ЦПК України\~є встановленими і доказуванню не підлягають. Постанова суду про накладення адміністративного стягнення та визнання винним [PERSON] у вчиненні правопорушення передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП набрала законної сили, а апеляційні скарги [PERSON] на постанову про накладення адміністративного стягнення були повернути апеляційним судом заявнику та відмовлено у поновлені строку на апеляційне оскарження. Крім того, згідно матеріалів справи про адміністративне правопорушення №628/4216/15-п, [PERSON] у судовому засіданні 29 грудня 2015 року підтвердив викладені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини, вину визнав, розкаявся, та просив суд суворо його не наказувати, у той же день сплатив суму адміністративного штрафу в розмірі 340,00 грн., та судовий збір у розмірі 243,60 грн., тому суд вважає посилання відповідача на те, що він не був у судовому засіданні коли його притягнули до адміністративної відповідальності безпідставними, та розцінює їх, як намагання ввести суд в оману. Стосовно того, що представник [PERSON] посилався у судовому засіданні на той факт, що управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Харківській області перебуває у стадії припинення та на користь даного управління не можуть бути стягнуті кошти, то судом встановлено наступне. Згідно ст. 104 ЦК України, юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обовязки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення. Як вбачається з витягу з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Харківській області, Харківрибохорона з 09 грудня 2015 року за рішенням засновників перебуває у стані припинення. Разом з тим в графі дата та номер запису про державну реєстрацію припинення юридичної особи зазначено, що відомості відсутні, а отже на даний час Харківрибохорона не припинила свою дію. Тому, посилання відповідача на той факт, що установа, яка перебуває в процесі ліквідації не може вчиняти будь-які дії, суперечить діючому законодавству. На підставі викладеного вище, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Оскільки позов обґрунтований, судові витрати по справі стягнути з відповідача на користь держави на підставі ст. ст.\~79,88 ЦПК України.

Outcome: approved