Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-25 00:00:00

І. Короткий зміст пред`явленого позову. В листопаді 2020 року [PERSON] та [PERSON] звернулись до суду з вказаним позовом, в обґрунтування якого вказали на те, що [INFO] помер їхній батько [PERSON] . Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з незакінченого будівництвом житлового будинку та земельної ділянки по [ADDRESS] . За час свого життя [PERSON] заповіт не склав, тому після його смерті спадкування здійснювалось за законом. Спадкоємцями першої черги за законом є діти спадкодавця: [PERSON] та [PERSON] , а також дружина [PERSON] . Позивачі подали нотаріусу заяви про прийняття спадщини. Незважаючи на це, в отриманні свідоцтва про право на спадщину на вказаний незакінчений будівництвом житловий будинок було відмовлено, оскільки відсутній правовстановлюючий документ, що посвідчує право власності спадкодавця на спадкове майно. Тому [PERSON] та [PERSON] просять: визнати їх спадкоємцями першої черги за законом, які прийняли спадщину, що відкрилась після смерті [PERSON] , який помер [INFO] ; визнати за ними право власності по 1/3 частці в будинку по [ADDRESS] ; зобов`язати Рогозівську сільську раду Бориспільського району надати дозвіл на приватизацію земельної ділянки по [ADDRESS] з присвоєнням кадастрового номера цій земельній ділянці. ІІ. Процесуальні дії у цивільній справі. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 01 грудня 2020 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання (а.с.24-25). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 лютого 2021 року у Шостої Київської державної нотаріальної контори витребувано належним чином завірену копію спадкової справи заведеної щодо майна [PERSON] , померлого [INFO] (а.с.47-48). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 11 лютого 2021 року, яка відображена в протоколі судового засідання, до участі в розгляді цивільної справи в якості співвідповідача залучено Рогозівську сільську раду Бориспільського району (а.с.49-50). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 26 березня 2021 року, яка відображена в протоколі судового засідання, до участі в розгляді цивільної справи в порядку процесуального правонаступництва замість Рогозівської сільської ради Бориспільського району було залучено Бориспільську міську раду Київської області (а.с.56-57). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30 квітня 2021 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.135). ІІІ. Ставлення учасників цивільного процесу до пред`явленого позову. Позивач [PERSON] та представник позивача [PERSON] - [PERSON] у судовому засіданні підтримали пред`явлений позов та наполягали його задоволенні. Позивач [PERSON] надала до суду заяву, якою просила розглянути цивільну справу за її відсутності (а.с.31). Представник Бориспільської міської ради Київської області Яцько В.О. також надала до суду заяву, якою просила розглянути справу без представника міської ради та при вирішенні справи поклалась на розсуд суду (а.с.130). IV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . Це підтверджується копією свідоцтва про смерть, виданого на його ім`я (а.с.6). За час свого життя [PERSON] заповіт не склав, тому після його смерті спадкування здійснювалось за законом. Спадкоємцями першої черги за законом є його діти: дочка [PERSON] та син [PERSON] , а також дружина [PERSON] , згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу між [PERSON] та [PERSON] (а.с.69 зворот), копії свідоцтва про народження, виданого на ім`я [PERSON] (а.с.70), копії свідоцтва про народження, виданого на ім`я [PERSON] (а.с.70 зворот), яка після укладення шлюбу змінила своє дошлюбне прізвище на [PERSON] (а.с.46). Спірні правовідносини регулюються книгою шостою «Спадкове право» ЦК України. V. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. а. норми матеріального права. Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За змістом ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті. У відповідності до ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. За змістом ч.1 ст.1269 та ч.1 ст.1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до положення ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Згідно з ч.2 ст.331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. У відповідності до ч.6 ст.118 ЗК України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, клопотання подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею. б. норми процесуального права. За змістом ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч.1 та ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. VI. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. На час відкриття спадщини [PERSON] та [PERSON] постійно проживали разом з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , згідно відомостей паспортів громадян України, виданих на ім`я позивачів, та довідкою з місця проживання сім`ї та реєстрації, виданої КП «Дирекція з утримання та обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» від 23 травня 2014 року (а.с.7-8,10,69). З копії спадкової справи №304/2014, заведеної Шостою Київською державною нотаріальною конторою, щодо майна померлого [PERSON] вбачається, що 26 травня 2014 року [PERSON] подала заяву про прийняття спадщини (а.с.65), 16 червня 2014 року [PERSON] подав заяву про прийняття ним спадщини (а.с.71), 23 червня 2014 року [PERSON] також подала заяву про прийняття нею спадщини (а.с.77 зворот). У такий спосіб кожен з спадкоємців прийняв спадщину, що відкрилась [INFO] після смерті [PERSON] . Незважаючи на це, Прудь Н.В. , державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори відмовлено [PERSON] та [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом по 1/3 частині на незакінчений будівництвом житловий будинок по [ADDRESS] . Оскільки, в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні відомості про державну реєстрацію права власності [PERSON] на вказаний незакінчений будівництвом житловий будинок, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії №171/02-31 від 16 січня 2020 року (а.с.121). Встановлено, що [PERSON] належав незакінчений будівництвом житловий будинок по [ADDRESS] . Дана обставина підтверджується копією договору дарування від 11 жовтня 1997 року, посвідченого Сіпко Л.М., державним нотаріусом Бориспільської державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за №2086 (а.с.120). За змістом довідки КП БРР БР «Бюро технічної інвентаризації» №228 від 22 липня 2014 року вбачається, що право власності [PERSON] на житловий будинок, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , дійсно не зареєстровано (а.с.122). Таким чином, відсутність реєстрації права власності за спадкодавцем на незавершений будівництвом житловий будинок перешкоджає позивачам набути право власності на частку у вказаному об`єкті незавершеного будівництва. За таких обставин, суд вважає, що позивачів належить визнати спадкоємцями першої черги за законом, які прийняли спадщину, що відкрилась [INFO] після смерті [PERSON] , а також визнати за ними право власності по 1/3 частці в незакінченому будівництвом житловому будинку по [ADDRESS] . Разом з цим, всупереч вимогам ч.1 та ч.6 ст.81 ЦПК України, позивачами не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що вони в порядку, передбаченому ч.6 ст.118 ЗК України, звертались до Рогозівської сільської ради Бориспільського району (правонаступником якої є Бориспільська міська рада Київської області) з клопотанням про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки по [ADDRESS] . З огляду на це, в задоволенні позовних вимог щодо покладення зобов`язання на Бориспільську міську раду Київської області надати дозвіл на приватизацію вказаної земельної ділянки з присвоєнням кадастрового номера слід відмовити. На підставі викладеного та

Outcome: partial