Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-12 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. 09 серпня 2021 року [PERSON] звернулася до Ладижинського міського суду Вінницької області із позовною заявою до [PERSON] про стягнення пені за прострочення по сплаті аліментів. Свої позовні вимоги позивач обґрунтувала тим, що вони з відповідачем перебували у зареєстрованому шлюбі. На даний час шлюб між ними розірвано. За час спільного проживання у них народилося двоє дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Батьком дітей записаний [PERSON] 25.09.2019 позивач уклала шлюб з іншим чоловіком та змінила прізвище з « [PERSON] » на « [PERSON] ». В даному шлюбі у неї народилася донька [PERSON] , [INFO] . У зв`язку з тим, що відповідач не бажає добровільно надавати допомогу по утриманні їх спільних дітей, вона звернулася до суду і згідно з судовим наказом, виданим Ладижинським міським судом Вінницької області від 14.12.2017 з відповідача на її користь стягуються аліменти на утримання двох спільних дітей в розмірі 1/3 частки усіх доходів відповідача, але не менше 50 % прожиткового мінімуму. Проте, відповідач ухиляється від сплати аліментів, та його борг складає 18\~019 грн. Дана заборгованість виникла саме з вини відповідача, оскільки він свідомо ухиляється від виконання рішення суду в повному обсязі, тому й допустив виникнення заборгованості по аліментах. Відповідно до розрахунку зробленого позивачем, розмір заборгованості по пені становить 18\~019 грн. Враховуючи вищевикладене, просила позов задовольнити та стягнути з відповідача на її користь пеню в сумі 18\~019 грн за прострочення відповідачем сплати аліментів присуджених йому згідно з судовим наказом виданим Ладижинським міським судом Вінницької області 14.12.2017 на утримання дітей [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] . Відповідач відзиву на позов не надав. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи та інші процесуальні дії у справі. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилася, проте її представник адвокат Зубань О.О. подав клопотання, в якому просить розгляд справи проводити у їх відсутності, позовні вимоги підтримує, просить позов задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання також не з`явився, однак подав на адресу суду заяву, в якій просив слухати справу у його відсутність, позовні вимоги визнав у повному обсязі. ІІІ. Інші процесуальні дії у справі. Судом на підставі частини другої\~статті 247 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Ухвалою суду від 17.08.2021 постановлено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження. IV. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. 14.12.2017 Ладижинським судом Вінницької області було видано судовий наказ по справі №135/1395/17 про стягнення з [PERSON] аліментів на утримання неповнолітніх дітей: [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] , в розмірі 1/3 частини всіх видів доходів, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку на кожну дитину, починаючи з 30.11.2017 щомісячно і до досягнення старшою дитиною повноліття (а.с.10). У відповідача [PERSON] станом на 04.08.2021 утворилась заборгованість по сплаті аліментів ВП №55610830, що підтверджується копією розрахунку заборгованості зі сплати аліментів, і відповідно до якого сукупний розмір заборгованості з моменту відкриття виконавчого провадження становить 18019 грн (а.с. 14-16). V. Оцінка Суду. Статтею 180 Сімейного кодексу України\~встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина (частина третя\~статті 181 СК). У будь-якому випадку, чи то у разі стягнення аліментів у частці від доходу, чи у твердій грошовій, цей платіж є періодичним і повинен сплачуватися платником аліментів кожного місяця. Тобто, у разі несплати аліментів у поточному місяці, з 01 числа наступного місяця виникає заборгованість, яка тягне відповідальність у вигляді неустойки. Так, згідно з частиною першою\~статті 196 СК\~у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості. Правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі 1 % від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожен місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо. Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а, отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною. Зокрема, законодавець установив розмір пені - 1% за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, у який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, і до дня, у який проведена сплата заборгованості чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені. Таке правило застосовується у разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені. Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, у якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості) та помножити та 1 відсоток. Тобто формула така: заборгованість за місяць помножена на кількість днів заборгованості помножена на 1 %. За цим правилом обраховується пеня за кожним простроченим місячним платежем. Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обрахованої за кожним місячним (періодичним) платежем. У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання. Якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %. Строк прострочення вираховується з урахуванням раніше зазначеного правила і починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості. У разі, якщо заборгованість зі сплати аліментів погашено частково в іншому місяці, то визначення пені на заборгованість зі сплати аліментів розраховується з урахуванням розміру несплаченої частки аліментів за певний місяць з дня сплати частки місячного платежу і до дня, який передує дню погашення заборгованості за відповідним місячним платежем, помножену на 1 %. До такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 квітня 2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18), який Суд враховує відповідно до частини четвертої\~статті 263 ЦПК\~при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин. Отже, відповідач зобов`язаний сплачувати аліменти, що свідчить про наявність презумпції вини платника аліментів у виникненні заборгованості з їх сплати та є підставою для застосування до відповідача відповідальності, передбаченої частиною першою\~статті 196 СК. Так, в даних правовідносинах матеріалами справи підтверджено, що у відповідача виникла заборгованість зі сплати аліментів, що є підставою для застосування до нього відповідальності за прострочення їх сплати. Наданий позивачем розрахунок відповідає обставинам справи, відповідачем не спростований і приймається судом при визначенні розміру заборгованості. Таким чином надані позивачем докази, суд визнає належними і допустимими, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для стягнення з відповідача неустойки (пені) за період з жовтня 2018 року по серпень 2021 року, відповідно до якого пеня за прострочення сплати аліментів за вказаний період становить 18\~019 грн. Враховуючи зазначене вище, а також, враховуючи права дитини на достатнє матеріальне забезпечення, функцію майнової відповідальності пені, а також матеріальне та сімейне становище платника, з відповідача підлягає стягненню сума пені в розмірі 18\~019 грн. VІ. Щодо судових витрат. Щодо витрат на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 1ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1 ст. 58\~ЦПК України\~сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч. 1ст. 60\~ЦПК України). Відповідно до положень\~статті 133 ЦПК України\~до витрат, пов`язаних з розглядом справи, у тому числі належать витрати на професійну правничу допомогу. Частинами 1-5ст. 137\~ЦПК України\~встановлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. За вимогами\~статті 141 ЦПК України\~при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес. З матеріалів справи вбачається, що на підтвердження понесених судових витрат на професійну правову допомогу по даній справі, представником позивача долучено ордер серія ВН № 180965 на надання правової допомоги, акт приймання-передачі наданих послуг до Договору про надання правової допомоги від 13.10.2021 відповідно до якого загальна вартість наданих адвокатом послуг складає 7\~000 грн. Враховуючи, що представник позивача надав суду підтвердження витрат з надання адвокатських послуг, а тому суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача, окрім судового збору, витрати пов`язані із наданням правової допомоги. Щодо судового збору. Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Згідно з п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів. Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При зверненні до суду позивачем судовий збір сплачений не був, а тому з відповідача підлягає стягненню 908 грн судового збору на користь держави.

Outcome: approved