Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-06 00:00:00

І.Короткий зміст позовних вимог. [PERSON] (далі - позивач) звернулася до Миронівського районного суду Київської області із позовом до [PERSON] (далі - відповідач) про зміну способу стягнення аліментів. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що з 15 березня 2006 року сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, який було розірвано рішенням Миронівського районного суду Київської області від 25 липня 2011 року. В період шлюбу у сторін народилася дочка [PERSON] , [INFO] . Рішенням Миронівського районного суду Київської області від 19 квітня 2011 року відповідача було зобов`язано сплачувати позивачу аліменти на утримання дочки в розмірі 400 гривень, щомісячно, починаючи з 4 квітня 2011 року і до досягнення дитиною повноліття. Дитина проживає разом з позивачкою та перебуває на її утриманні. Відповідач матеріальної допомоги не надає, участі у вихованні дитини не приймає. На даний час дитина потребує значно більшого догляду та матеріальних коштів, у зв`язку з чим збільшуються потреби у її забезпеченні. У зв`язку з цим, позивачка просить змінити розмір аліментів, шляхом зміни способу їх стягнення, які стягуються на підставі виконавчого листа Миронівського районного суду Київської області у справі 2/1017/283/11 з [PERSON] на користь [PERSON] на утримання малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] , збільшивши їх з 400 гривень до ј частки доходів відповідача, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. ІІ. Процесуальні дії у цивільній справі. Ухвалою Миронівського районного суду Київської області від 6 жовтня 2020 року дану цивільну справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами. На виконання вимог вищевказаної ухвали, відповідачу судом надсилалася копія позовної заяви з копіями доданих документів та роз`яснено право подати в зазначений строк письмові пояснення з приводу визнання позовних вимог чи заперечення проти позовних вимог з посиланням на докази, якими вони обґрунтовуються. 27 жовтня 2020 року та 19 листопада 2020 року до суду повернуто конверти із вкладеннями. Згідно даних довідок ф.20, сформованих представником відділення АТ «Укрпошта», причинами повернення відправлень вказано - адресат відсутній за вказаною адресою. Відповідно до п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовом уповідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. У зв`язку з наведеним, за відсутності відповідача за адресою, вказаною в матеріалах справи, суд вважає, що судовий виклик (судове повідомлення) вручене йому належним чином. Заяв із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотань про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін до суду не надходило. Враховуючи, що сторони по справі в судове засідання не з`явились, відповідно до ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню. ІІІ. Встановлені судом фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, норми права, які застосовував суд, мотиви суду. Судом встановлено, що із 15 березня 2006 року сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, який було розірвано рішенням Миронівського районного суду Київської області від 25 липня 2011 року у справі № 2/1017/480/11. В період шлюбу у сторін народилася дочка [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія № [NUMBER] , виданого 28 липня 2006 року відділом реєстрації актів цивільного стану Миронівського районного управління юстиції Київської області (а.с.9). Рішенням Миронівського районного суду Київської області від 19 квітня 2011 року у справі № 2/1017/283/11, стягнуто з [PERSON] , [INFO] , уродженця та жителя [ADDRESS] , зареєстрованого в [ADDRESS] , не працюючого на користь [PERSON] аліменти на утримання доньки [PERSON] , [INFO] , в твердій грошовій сумі в розмірі 400 гривень, щомісячно і до її повноліття. Вказане рішення суду набрало законної сили. Згідно ч. 4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. 3 вересня 2014 року позивачка [PERSON] зареєструвала шлюб, у зв`язку з чим змінила прізвище на [PERSON] (а.с. 8). Згідно довідки виконавчого комітету Миронівської міської ради №02-50/2725 від 17 вересня 2020 року, дочка [PERSON] проживає разом з матір`ю за адресою: [ADDRESS] (а.с. 13). Відповідно довідки - розрахунку заборгованості по аліментах № 17706 від 22 вересня 2020 року, [PERSON] має заборгованість станом на 1 вересня 2020 року в сумі 18126 гривень 59 копійок (а.с. 11). Відповідно до ст. 180 СК України, батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Згідно ч. 2 та ч. 3 ст. 181 СК України за домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі. Відповідно до ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів на інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про охорону дитинства» кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку. Відповідно до ч. 1 ст. 192 СК України, розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Частиною 2 ст. 182 СК України передбачено, що мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків передбачених ст. 184 СК України (коли розмір аліментів визначається у твердій грошовій сумі). Прожиткові мінімуми для piзних категорій населення на 2020 рік в Україні втановлюються Законом «Пpo Державний бюджeт України на 2020 рік» за пoданням Міністерства фінансів. Так, статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік», прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для дітей віком від 6 до 18 років: з 1 січня 2020 року - 2218 гривень, з 1 липня - 2318 гривень, з 1 грудня - 2395 гривень. Відповідно до п.п.3 п.17 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен урахувати: стан здоров`я, матеріальне становище дитини і платника аліментів; наявність в останнього інших неповнолітніх дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, повнолітніх дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення. Враховуючи зміст ст.ст.181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Право вимагати заміни розміру аліментів шляхом зміни способу присудження аліментів не може заперечуватися, адже можливість вибору способу присудження аліментів з огляду на мінливість життєвих обставин, зазначених ст.ст.182-184 СК України, не може обмежуватися разовим її здійсненням. З огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження за положеннями ст.192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів, визначений у певній твердій грошовій сумі та навпаки). Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 05 лютого 2014 року № 6-143цс13. За встановлених обставин з урахуванням положень ст. 182 СК України та Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік» суд вважає, що позовні вимоги про зміну способу стягненя аліментів підлягають задоволенню, а саме: необхідно змінити визначений рішенням суду спосіб стягнення з [PERSON] на користь [PERSON] аліментів на утримання доньки [PERSON] , [INFO] та визначити його у частці у розмірі 1/4 частини заробітку (доходу) відповідача, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Згідно абз. 4 п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» у новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили. На підставі п. 3 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються позивачі - у справах про стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення. Згідно ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ст. 133, 141 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню судовий збір на користь держави у сумі 840 гривень 80 копійок. На підставі викладеного,

Outcome: approved