Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-11 00:00:00

Керівник Львівської місцевої прокуратури № 2 звернувся в інтересах держави в особі Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради до Пустомитівського районного суду Львівської області з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання укладеним договору пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Львова та стягнення коштів. Свої позовні вимоги мотивує тим, що Львівською місцевою прокуратурою № 2 Львівської області проведено вивчення законності у сфері дотримання містобудівного законодавства, зокрема щодо повноти та своєчасності сплати пайових внесків на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Львова. 11.04.2014 року Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області за № ЛВ083140990740 зареєстровано декларацію [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] (як замовника) про початок виконання будівельних робіт на 4 квартирний житловий будинок із знесенням існуючого житлового будинку по [ADDRESS] . Декларація про готовність вказаного об`єкта до експлуатації зареєстрована у Департаменті державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області 26.05.2015 року за № ЛВ143151460271. Незважаючи на наведене, договір щодо пайової участі у розвитку інфраструктури м. Львова Відповідачами не укладено, коштів пайової участі до місцевого бюджету сплачено не було. Вищевказане свідчить про порушення вимог ч. 3 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у відповідності до якої пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об`єкта нерухомого майна до експлуатації є порушенням зобов`язання, яке прямо передбачено чинним законодавством. Невиконання такого зобов`язання не звільняє замовника будівництва від обов`язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Враховуючи наведене, обов`язковість пайової участі (внеску) замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, передбачена Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про порядок залучення коштів інвесторів (замовників, забудовників) на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Львова, затвердженого ухвалою Львівської міської ради від 03.04.2008 року № 1697. Таким чином, з урахуванням терміну здачі об`єкта в експлуатацію, у Відповідачів виникло прострочене грошове зобов`язання зі сплати коштів пайової участі у розвитку інфраструктури м. Львова на суму 201\~019 грн. 66 коп. Зазначає також, що за загальним правилом, виходячи із принципу свободи договорів, сторона (сторони) не може бути примушена до укладення договору. Водночас, у випадку, коли договір укладається на підставі правого акту органу державної влади чи органу місцевого самоврядування де його сторонами є господарюючі суб`єкти, такі договори розглядаються як господарські. Статтею 509 ЦК України, визначені загальні умови укладення договорів, що породжують господарські зобов`язання. Враховуючи викладене та зважаючи на те, що такі дії Відповідачів є істотним порушенням чинного законодавства і суперечать інтересам держави, оскільки призводять до ненадходження коштів до бюджету, що в свою чергу унеможливлює повноцінне фінансування створення і розвитку інфраструктури м. Львова, прокурор звертається з даним позовом до суду в інтересах держави в особі Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради. Відтак просить суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Ухвалою Пустомитівського районного суду Львівської області від 01.06.2018 року цивільну справу № 450/1615/18 за позовом керівника Львівської місцевої прокуратури № 2, поданої в інтересах держави в особі Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання укладеним договору пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Львова та стягнення коштів - направлено за підсудністю до Залізничного районного суду м. Львова (Т.\~1,\~а.с.\~36-37). Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.07.2018 року головуючою суддею у справі обрано суддю Залізничного районного суду м. Львова Галайко Н. М. (Т. 1, а.с. 41). \~ \~ \~ \~Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 30.07.2018 року цивільну справу прийнято до свого провадження. Відкрито загальне позовне провадження. (Т. 1, а.с. 42). Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 20.08.2018 року позовну заяву - залишено без руху (Т. 1, а.с. 58). Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 30.08.2018 року позовну заяву постановлено вважати неподаною та повернуто заявнику (Т. 1, а.с. 71). Постановою Львівського апеляційного суду від 10.12.2018 року у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ апеляційну скаргу керівника Львівської місцевої прокуратури № 2 залишено без задоволення. Ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 30.08.2018 року залишено без змін (Т. 1, а.с. 112-115). Постановою Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.09.2019 року касаційну скаргу заступника прокурора Львівської області задоволено. Ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 30.08.2018 року та Постанову Львівського апеляційного суду від 10.12.2018 року скасовано, справу передано до суду першої інстанції для продовження розгляду (Т. 1, а.с. 161-167). Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 07.02.2020 року закрито підготовче провадження у справі. Призначено справу до судового розгляду по суті (Т. 1, а.с. 227). Прокурор Юрчишин Я. М. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити такі з огляну на мотиви викладені у позовній заяві. Представник позивача Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради -Шмотолоха О. П. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити такі у повному обсязі. Відповідачі, які були належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи у судове засідання не з`явилися. Беручи до уваги ч. 1\~ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~Ради Європи від 04.11.1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідачі обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надали, в силу положень\~ч. 1 ст. 223 ЦПК України, а також враховуючи, що матеріали справи містять достатньо (доказів) документів для розгляду справи по суті, суд вважає, що неявка у судове засідання відповідачів не є перешкодою для прийняття рішення у даній справі. Рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами. У судовому засіданні 12.10.2020 року, на підставі\~ст. 259, 268 ЦПК України оголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні усіх обставин справи у їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов наступного висновку. Частиною 1 ст.\~2\~ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1\~ст. 4 ЦПК України\~визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно\~ст. 12 ЦПК України\~цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3 ст.\~129\~Конституції України визначено основні засади судочинства, однією з яких, згідно пункту 3 вказаної статті, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. \~ \~ \~ \~Відповідно до\~ст.\~6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~всі судові процедури повинні бути справедливими. Судом встановлено,\~що згідно\~Декларації про\~готовність об`єкта\~до експлуатації\~(будівництво\~чотириквартирного житлового\~будинку на\~ [ADDRESS] із\~знесенням існуючого\~житлового будинку)\~зареєстрованої Департаментом\~Державної архітектурно-будівельної\~інспекції у\~Львівській області\~від 26.05.2015\~року за\~№ ЛВ143151460271\~встановлено,\~що 11.04.2014\~року Департаментом\~державної архітектурно-будівельної\~інспекції у\~Львівській області\~за №\~ЛВ083140990740\~зареєстровано декларацію\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] \~та [PERSON] \~(як\~замовника)\~про початок\~виконання будівельних\~робіт на\~4\~квартирний житловий\~будинок із\~знесенням існуючого\~житлового будинку\~по [ADDRESS] (Т. 1, а.с. 15-20). Як вбачається із Листа Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради від 16.11.2017 року Декларація про готовність об`єкта до експлуатації від 26.05.2015 року № ЛВ143151460271 замовники будівництва чотириквартирного житлового будинку на [ADDRESS] гр. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] в департамент економічного розвитку не зверталися щодо укладення договору про пайову участь. Відтак станом на 15.11.2017 року договір про пайову участь не укладено, пайовий внесок не сплачено, від сплати пайового внеску не звільнено (Т. 1, а.с. 12). Разом з тим, згідно інформації наданої Листом Департаменту економічного розвитку Львівської міської ради від 11.05.2018 року № 2301-1424 - гр. [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] станом на 10.05.2018 року не зверталися в департамент економічного розвитку щодо проведення розрахунку пайового внеску та укладення договору про пайову участь при будівництві чотириквартирного житлового будинку на [ADDRESS] , розрахунок не проводився, договір не укладався (Т. 1, а.с. 13). Ухвалою Львівської ради від 09.07.2009 року «Про внесення змін до ухвали міської ради від 03.04.2008 року № 1697» встановлено в тому числі Порядок розрахунку і сплати пайового внеску на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста, затверджено Типову форму договору про пайову участь, Методику розрахунку розміру пайового внеску замовників у створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Львова (Т.\~1,\~а.с.\~21-26). За змістом ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву. Відповідно до ст. 2 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій. Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (чинної на час виникнення спірних правовідносин) замовник об`єкта будівництва зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію. Положенням про пайову участь (внесок) замовників у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Львова затвердженим ухвалою Львівської міської ради № 2779 від 09.07.2009 року «Про внесення змін до ухвали міської ради від 03.04.2008 № 1697» визначено, що пайова участь (внесок) це зобов`язання замовника відрахувати до міського бюджету кошти на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста у сумі і у порядку, що передбачені чинним законодавством та цим Положенням (надалі пайовий внесок) (п. 1.3.). Окрім цього, згідно Р. 2. - Уповноваженим виконавчим органом міської ради щодо розрахунку пайових внесків і укладення договорів із замовниками про пайову участь є департамент економічної політики. Міському голові, міській раді, виконавчому комітету, іншим виконавчим органам міської ради, комунальним підприємствам та організаціям забороняється вимагати від замовника будівництва надання будь-яких послуг, у тому числі здійснення будівництва об`єктів та передачі матеріальних або нематеріальних активів, крім пайового внеску замовника, розрахованого згідно з вимогами цього Положення. Департамент економічної політики проводить розрахунок пайового внеску відповідно до Методики розрахунку розміру пайового внеску замовників у створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Львова (додаток 1 до цього Положення). Підставою для проведення розрахунку пайового внеску та укладення із замовником договору про пайову участь є отримання департаментом економічної політики звернення замовника з поданням таких документів: 1) документів, що підтверджують право замовника на проектування та будівництво (реконструкцію) об`єкта; 2) погодженого проекту будівництва (реконструкції). Протягом 10-ти робочих днів з часу отримання документів, вказаних у пункті 2.4 цього Положення, департамент економічної політики здійснює розрахунок розміру пайового внеску. Департамент економічної політики укладає із замовником договір про пайову участь до одержання дозволу на виконання будівельних робіт, але не пізніше 15-ти робочих днів з дня реєстрації звернення замовника щодо його укладення. На підставі підписаного договору про пайову участь замовник вносить суму внеску єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається у договорі про пайову участь. Граничний термін сплати пайового внеску не повинен перевищувати одного місяця після прийняття об`єкта містобудування в експлуатацію. Пайовий внесок розміром до 30 тис. грн. включно сплачується замовником одноразово, більше 30 тис. грн. може розтерміновуватись департаментом економічної політики у разі відповідного звернення замовника та з врахуванням його пропозицій. При розтермінуванні сплати замовником пайового внеску перший внесок не повинен перевищувати 50 тис. грн. У разі недотримання замовником терміну сплати пайового внеску, визначеного договором про пайову участь: 1) замовник сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, яка діє на цей період, від суми коштів, що підлягають перерахуванню; 2) розмір несплаченої частки пайового внеску замовника коригується на індекс інфляції від дати його розрахунку. До часу повної сплати замовником пайового внеску, визначеного умовами відповідного договору про пайову участь, забороняється затверджувати наказ управління комунальної власності або подавати на розгляд виконавчого комітету рішення про оформлення свідоцтва на право власності на об`єкт нерухомого майна крім випадків, передбачених Законом України «Про запобігання впливу світової фінансової кризи на розвиток будівельної галузі та житлового будівництва». Позивач визначив у проекті договору розмір пайового внеску на основі встановлених нормативів (у тому числі: відповідно до Ухвали Львівської міської ради від 03.04.2008 року № 1697 «Про порядок залучення коштів інвесторів (замовників, забудовників) на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Львова (із змінами); відповідно до показників опосередкованої вартості спорудження житла у Львівській області станом на 01.10.2017 року (наказ Мінрегіонбуд від 06.11.2017 року № 291) 201\~019 грн. 66 коп. виходячи із площі об`єкта будівництва, що відповідає вимогам закону. Приписами статей\~3,\~6,\~203,\~626,\~627 ЦК України\~визначені загальні засади цивільного законодавства, зокрема поняття договору і свободи договору та сформовані загальні вимоги до договорів як різновиду правочинів (вільне волевиявлення учасника правочину). Відповідно до частини першої\~статті 626 Цивільного кодексу України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору (частина перша\~статті 638 ЦК України). Інші випадки визнання договору укладеним зазначені у статтях\~642,\~643 ЦК України. Частина перша\~статті 628 ЦК України\~передбачає, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Відповідно до змісту статей\~6,\~627 ЦК України\~свобода договору полягає в праві сторін вільно вирішувати питання при укладенні договору, виборі контрагентів та погодженні умов договору. Закріпивши принцип свободи договору,\~ЦК України\~разом з тим визначив, що свобода договору не є безмежною, оскільки відповідно до абзацу другого частини третьої статті\~6\~та статті\~627\~цього\~Кодексу\~при укладенні договору, виборі контрагентів, визначенні умов договору сторони не можуть діяти всупереч положенням цього\~Кодексу\~та інших актів цивільного законодавства. Відповідно ч. 1\~ст. 76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що визначено частино 2\~статті 77 ЦПК України. Згідно ст. ч. 1\~ст. 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 6 статті 81\~ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з положень ч. 1 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Ухилення відповідачів від укладення договору про пайову участь є порушенням зобов`язання, прямо передбаченого чинним законодавством. Невиконання такого зобов`язання не звільняє відповідачів від обов`язку укласти договір про пайову участь. Такою відмовою відповідачі порушують права та інтереси територіальної громади міста Львова на отримання коштів пайової участі на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Львова. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 16.11.2016 року у справі № 3-1281гс16. Відповідно до ч. 1, 2, 5 ст.\~263\~ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Суд постановляє рішення у межах заявлених ними вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши надані сторонами належні, допустимі та достовірні докази як кожний окремо, так і у їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті приходить до висновку, що позивачем обґрунтовані та доведені позовні вимоги, слід визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Львова у запропонованій редакції та вважати днем укладення договору день набрання рішенням суду законної сили. Крім того, згідно з ч. 1 ст.\~141\~ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~Встановлено, що позивач сплатив судовий збір у розмірі 4 777 (чотири тисячі сімсот сімдесят сім) грн. 29 коп., що підтверджується платіжними дорученнями № 1\~074 від 24.05.2018 року та № 1\~075 від 14.05.2018 року (Т.1, а.с. 34, 35). Таким чином, враховуючи, що позовні вимоги задовольняються судом у повному обсязі, з відповідачів на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору солідарно. На підставі викладеного,

Outcome: approved