Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-24 00:00:00

Комунальне підприємство «Київпастранс» в особі Дарницького трамвайного ремонтно-експлуатаційного депо» звернулось до Деснянського районного суду м. Києва з позовом у якому просить стягнути з [PERSON] матеріальну шкоду у розмірі 3 315,90 грн. та судовий збір. Позовні вимоги мотивовано тим, що 05.07.2017 року о 09 год. 30 хв. в м. Києві по вул. Гната Хоткевича, 12 в місці перетину смуги нерейкових транспортних засобів та трамвайних колій сталася дорожньо-транспортна пригода за участю трамвайного вагону Т-3 інв. РШ-3 та автомобіля [NUMBER] під керуванням [PERSON], який порушив п.п. 2.3 (б), 17.3 ПДР України. Постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 31.08.2017 року було встановлено, що своїми діями [PERSON] порушив п.п. 2.3 (б), 17.3 ПДР України та вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст. 124 КУпАП. Протиправні дії [PERSON] призвели до створення перешкоди для руху трамваїв, що не дозволяло трамваям об'їхати таку перешкоду саме через дорожньо-транспортну пригоду, чим спричинено затримку у русі трамваїв маршрутів № 8, 22, 23, 29, 32 та 33 в період часу з 09 год. 30 хв. до 10 год. 55 хв. У зв'язку із вказаним простоєм руху трамваїв філії позивача були завдані збитки, що складаються з втрат від вимушеного простою, а саме втрат виручки за відповідний час роботи рухомого складу. Згідно з розрахунками втрат від затримки руху на трамвайних маршрутах, по маршруту № 8 втрати становлять 1 099,73 грн., по маршруту № 22 - 448,90 грн., по маршруту № 23 - 703,60 грн., по маршруту № 33 - 1 063,67 грн., а всього сума втраченого доходу від тимчасової затримки руху 05.07.2017 року становить 3 315,90 грн. Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 13.07.2018 року цивільну справу передано на розгляд за підсудністю до Дніпровського районного суду м. Києва. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 11.10.2018 року цивільну справу № 754/8106/18 прийнято до провадження суду та призначено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання (а.с. 37, 38). В судове засідання представник позивача не з'явився, представником КП «Київпастранс» Гробовою М.А. до суду подано заяву в якій просить провести розгляд справи у її відсутності, зазначила, що позовні вимоги підтримує та проти ухвалення заочного рішення не заперечує. Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не подав. З урахуванням вищевикладеного Дніпровським районним судом м. Києва 25 січня 2019 року постановлена ухвала про заочний розгляд справи, відповідно до положень ст. ст. 223, 280, 281 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного висновку. Відповідно до Статуту, затвердженого розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 24.10.2011 за №2276 - Комунальне підприємство «Київпастранс» є суб'єктом господарювання заснованим на комунальній власності територіальної громади м. Києва, відповідно до рішення Київради від 30.11.2000 року за №101/1078, з метою забезпечення надання послуг з перевезення пасажирів наземним автомобільним та електротранспортом (тролейбус, трамвай, фунікулер), перевезення пасажирів та багажу залізничним транспортом внутрішнього сполучення (а.с. 7-13 зв.). Комунальне підприємство «Київпастранс» являється перевізником, який відповідно до ч. 2 ст. 11 Закону України «Про автомобільний транспорт» надає соціально значущі послуги та забезпечує перевезення пасажирів наземним транспортом. Дарницьке трамвайне ремонтно-експлуатаційне депо є філією Комунального підприємства «Київпастранс» та здійснює свою діяльність в межах прав, наданих йому Комунальним підприємством «Київпастранс» відповідно до Положення Дарницького трамвайного ремонтно-експлуатаційного депо, згідно п. 6.1.7 якого надано право пред'являти від імені КП «Київпастранс» претензії, а також подавати позови до судів загальної юрисдикції, господарських судів на території України та відповідно п. 6.1.8 - представляти інтереси КП «Київпастранс» в усіх судах загальної юрисдикції (а.с. 14-17 зв.). За нормою ст. 34 Закону України «Про транспорт», до складу міського електротранспорту входять підприємства міського електротранспорту, що здійснюють перевезення пасажирів, вантажів, багажу, пошти, рухомий склад, трамвайні і тролейбусні лінії, ремонтно-експлуатаційні депо, службові приміщення, фунікулери, канатні дороги, ескалатори, заводи по ремонту рухомого складу і виготовленню запасних частин, споруди енергетичного господарства та зв'язку, промислові, ремонтно-будівельні, торговельні та постачальницькі організації, навчальні заклади, науково-дослідні та проектно-конструкторські установи, заклади охорони здоров'я, відпочинку, фізичної культури і спорту та інші культурно-побутові заклади і підприємства, установи та організації незалежно від форм власності, що забезпечують роботу міського електротранспорту. Судом встановлено, що [PERSON] 05.07.2017 року о 09 год. 30 хв. по вул. Г.Хоткевича, 12, в м. Києві, керуючи автомобілем [NUMBER] не надав дорогу транспортному засобу «ТАТРА Т-2», д.н.з. РШ-3, де смуга нерейкових транспортних засобів перетинає трамвайні колії та скоїв з ним зіткнення, що призвело до пошкодження транспортних засобів, завдання матеріальних збитків, чим порушив п. п. 17.3., 2.3 (б) ПДР та скоїв адміністративне правопорушення передбачене ст. 124 КУпАП. Вина відповідача у скоєнні вищезазначеної дорожньо-транспортної пригоди підтверджується постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 31.08.2017 року у справі № 755/10867/17 (а.с. 19-19 зв). Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України, постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов'язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. ч. 2, 5 ст. 1187 ЦК України шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого. Убачається, що внаслідок дорожньо-транспортної пригоди яка сталася з вини [PERSON], спричинено затримку в русі трамваїв на маршрутах № 8, 22, 23, 29, 32 та 33 в період часу з 09 год. 30 хв. до 10 год. 55 хв., що підтверджується даними Акту перерви в русі трамваїв від 05.07.2017 року (а.с. 20). Відповідно до ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитки в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, в силу положень ст. 22 ЦК України, є витрати, яких особа зазнала у зв'язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права(реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Відповідно до положень ст. 13 Закону України «Про міський електричний транспорт» перевізник має право вимагати відшкодування втрат за тимчасове закриття або перешкоджання рухові. Встановлено, що у зв'язку з простоєм трамвайних вагонів від тимчасового перешкоджання (закриття) руху на маршрутах № 8, 22, 23, 29, 32, 33 в період часу з 09 год. 30 хв. до 10 год. 55 хв. позивачу були завдані збитки, що складаються з втрат від вимушеного простою, а саме втрат виручки за вказаний час роботи рухомого складу. Згідно до наданих розрахунків збитків під час затримки руху на маршрутах № 8, 22, 23, 33 розмір шкоди спричиненої внаслідок затримки в русі транспорту становить 3 315,90 грн., які позивач просить стягнути з відповідача (а.с. 23, 24). Позивачем на адресу [PERSON] було направлено претензію від 21.02.2018 року № 332 з вимогою відшкодувати завдані збитки у розмірі 3 315,90 грн., проте вказана претензія відповідачем залишена без уваги (а.с. 18). Відповідно до роз'яснень, викладених у пунктах 4,6 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» від 01.03.2013 року № 4, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 1166, 1187 ЦК шкода, завдана особі чи майну фізичної або юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала. Обов'язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини. У спростування зазначеного будь яких доказів відповідачем суду надано не було. З огляду на наведене вище, суд приходить до висновку, що позивач довів ті обставини на які посилався, як на підставу своїх позовних вимог, а тому позов підлягає задоволенню. Відповідно ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 1 762 грн. 00 коп. (а.с. 5).

Outcome: approved