Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-25 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог та доводів позивача. [PERSON] пред`явив до суду позов шляхом подання позовної заяви до [PERSON] , яким просить виключити з актового запису про народження дитини відомості про нього, як про батька неповнолітньої [PERSON] ; стягнути з відповідача судовий збір, а також витрати на проведення молекулярно-генетичної експертизи. В обґрунтування заяви посилався на те, що [INFO] , тобто в період відсутності шлюбних відносин між позивачем та [PERSON] , у відповідача народилася дитина [PERSON] . У свідоцтві про народження дитини батьком дитини зазначений позивач [PERSON] , оскільки [PERSON] під час спільного проживання переконала позивача, що народжена дитина [PERSON] є його донькою, а також він погодився визнати батьківство та в графі «Батько» записати своє прізвище. 17 лютого 2012 року між позивачем та відповідачем був зареєстрований шлюб за актовим записом №52. Сімейне життя протягом 2013-2013 року почало погіршуватися, що призвело до фактичного припинення між сторонами шлюбних відносин. 3 серпня 2014 року вони припинили вести спільне господарство і відповідно 11 жовтня 2016 року Харківським районним судом Харківської області шлюб був розірваний. Згодом, коли дитина почала підростати, позивач почав підозрювати, що це не його дитина, оскільки риси обличчя, статура, колір волосся не були схожими, крім того дитина народилася ще до шлюбу з відповідачем і невідомо від кого. Також у 2010 році відповідач [PERSON] підтримувала стосунки з батьком своєї першої дитини [PERSON] . На даний момент позивач повністю впевнений, що [PERSON] це не його донька, однак на момент внесення даних про батьківство у свідоцтво про народження дитини, він про це не знав. Аргументи учасників справи. 14 березня 2019 року відповідач [PERSON] подала до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначила що з позовними вимогами не згодна в повному обсязі та просила відмовити у задоволенні позову з наступних підстав. Так, вона знаходилася у фактичних шлюбних відносинах з [PERSON] і [INFO] народилася донька [PERSON] . Батько дитини за власним бажанням та добровільно разом із відповідачем звернувся до органів РАЦС з метою зареєструвати народження доньки і 5 листопада 2010 року було видане свідоцтво про народження дитини, де позивач зазначений батьком. До 13 грудня 2018 року ніяких сумнівів у позивача щодо його батьківства відносно доньки [PERSON] не виникало. Більш того, на закріплення відносин із відповідачем, [PERSON] запропонував їй укласти з ним шлюб і 17 лютого 2012 року шлюб був укладений в органах РАЦС. В подальшому, з ініціативи відповідача, Харківським районним судом Харківської області шлюб був розірваний. Позов про оспорювання батьківства [PERSON] подав лише після того, як відповідач подала до суду позов про визнання за нею права власності на Ѕ частку житлового будинку, який знаходиться у спільній сумісній власності з позивачем, на даний час зазначена справа перебуває на розгляді в Харківському районному суді Харківської області. Також відповідач просила розглянути справу за її відсутності. Рух справи. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 22 грудня 2018 року позовну заяву [PERSON] до [PERSON] про оспорювання батьківства залишено без руху. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 12 лютого 2019 року провадження по справі відкрито в порядку загального позовного провадження, справа призначена до розгляду в підготовчому засіданні. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 09 квітня 2019 року до участі у справі залучено Службу\~у справах\~дітей Харківської\~районної державної\~адміністрації у якості третьої особи, закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 02 липня 2019 року частково задоволено клопотання позивача [PERSON] про призначення у справі судової молекулярно-генетичну експертизи. У справі призначено судову молекулярно-генетичну експертизу, на час проведення експертизи провадження по справі зупинено. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 14 липня 2020 року поновлено провадження\~у справі\~ та справу призначено до судового розгляду. Позивач у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Відповідач [PERSON] у судове засідання не з`явилася, про день та час слухання справи була повідомлена своєчасно і належним чином, у відзиві на позов зазначила, що не має бажання приймати участь у судових засіданнях, що фактично є її заявою про розгляд справи за її відсутності. Представник третьої особи [PERSON] у судове засідання не з`явилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, при ухваленні рішення покладається на розсуд суду та просила прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства та виходячи з найкращих інтересів дитини. Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Фактичні обставини справи, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин [INFO] народилася [PERSON] , батьками якої зазначені [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , виданим Артемівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Луганського міського управління юстиції 05 листопада 2010 року, за актовим записом №1136. 17 лютого 2012 року між [PERSON] та [PERSON] Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції зареєстровано шлюб, актовий запис №52. [PERSON] змінила прізвище на « [PERSON] ». Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 11 жовтня 2016 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] , зареєстрований 17 лютого 2012 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції розірвано. Мотиви, з яких виходив суд, застосовані норми права та висновки суду Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 5 СК України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Зокрема, держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини (частини друга і третя статті 5 СК України). При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини. Визначення походження дитини, батьки якої не перебувають у шлюбі між собою, врегульовано статтею 125 Сімейного кодексу України. Відповідно до частини другої статті 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду. Відповідно до частин першої, третьої\~статті 126 СК України\~походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Згідно зі статтею 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статті 126 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Не має права оспорювати батьківство, зокрема, особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком. Питання правомірності вчинення актового запису не є предметом даного спору. У даному випадку спір стосується оспорювання батьківства відповідача відносно дитини, відомості про батька якої здійснено в порядку\~статті 126 СК України. Як вбачається зі змісту позовних вимог, після народження дитини [PERSON] , позивач визнав своє батьківство по відношенню до неї, в результаті чого на підставі ст. 126 СК України у свідоцтво про народження дитини були внесені відповідні відомості. Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі сукупності доказів. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК України, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення (стаття 89 ЦПК України). У постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі\~\~№ 591/6441/14-ц (провадження № 61-6030св18) зазначено, що доказами у зазначеній категорії справ можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.

Outcome: dismissed