Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-15 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача. [PERSON] (далі - Позивач) звернулася до суду з позовом до Територіальної громади в особі Дніпровської міської ради, треті особи, що не заявляють самостійних вимог: Друга Дніпровська державна нотаріальна контора, [PERSON], про встановлення факту проживання однією сім'єю зі спадкодавцем, не менш, як п'ять років до часу відкриття спадщини, та про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що вона, [PERSON], з 26.06.2009 року по [INFO] включно проживала однією сім'єю з [PERSON] за зареєстрованим місцем його проживання за адресою: [ADDRESS], та фактично знаходились у шлюбних відносинах. Далі, позивач зазначає, що до 22.08.1997 року вона була зареєстрована за адресою: [ADDRESS], а з 22.08.1997 року реєстрація місця проживання у неї була відсутня. [PERSON] [INFO] помер внаслідок пожежі, яка сталася всередині будинку. Під час пожежі згоріли всі її особисті документи: паспорт громадянина України, свідоцтво про народження, довідка про присвоєння ідентифікаційного номеру, а також, особисті документи [PERSON]. Також, позивач зазначає, що оскільки в її паспорті громадянина України з 1997 року була відсутня реєстрація місця проживання, то їй знадобилось багато часу для збирання і поновлення документів для отримання нового паспорта, який вона змогла отримати тільки 21.04.2017 року. Після отримання паспорта, 18.07.2017 року позивач вказує, що одразу звернулася до Другої Дніпровської нотаріальної контори щодо оформлення спадщини після смерті [PERSON], де отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Встановлення факту проживання з [PERSON] однією сім'єю в період з 26.06.2009 року по 23.10.2014 року включно позивач зазначає, що їй необхідно для оформлення спадщини, яка відкрилась після його смерті, оскільки останній заповіту на випадок своєї смерті не залишив, а спадкоємці першої, другої, третьої та четвертої черги за законом після його смерті відсутні. У зв'язку з вищевикладеним позивач змушена звернутися до суду та просити суд встановити факт проживання однією сім'єю зі спадкодавцем, не менш, як п'ять років до часу відкриття спадщини, та встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Відповідач у встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження по справі строк, відзив на позовну заяву не подав. Треті особи, що не заявляють самостійних вимог, також, у встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження по справі строк, пояснення на позовну заяву не подали. Будь-яких інших заяв по суті справи до суду також не надходило. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити в повному обсязі по мотивам, що викладені у позовній заяві. В судове засідання, після оголошення перерви, позивач не з'явилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, просила позов задовольнити (а.с.73). Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала, одночасно із цим подавши до суду письмову заяву, в який просила винести рішення відповідно до вимог чинного законодавства (а.с.39). Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Другої Дніпровської державної нотаріальної контори, у судове засідання не з'явився, надали до суду письмову заяву про розгляд справи у їх відсутність (а.с.36). Від третьої особи [PERSON] будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило. ІІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 01.03.2018 року клопотання представника відповідача Територіальної громади в особі Дніпровської міської ради про витребування доказів було задоволено. Витребувано із Другої Дніпровської державної нотаріальної контори (місце знаходження: 49128, м. Дніпро, вул. Метробудівська, 1) спадкову справу, що була заведена після смерті [PERSON], який помер [INFO]. З огляду на викладені вимоги процесуального законодавства, враховуючи нижченаведені фактичні обставини справи, зміст спірних правовідносин, оцінку доказів, та аргументів сторін, суд ухвалює рішення про задоволення позову з огляду на наступне. ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що на підставі рішення Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 27.02.2002 року за [PERSON] визнано право власності на 61/100 частину домоволодіння № 2 по вул. Академіка Задонцева (стара назва - вул. Народна) в м. Дніпрі (а.с. 17), яке зареєстровано Дніпропетровським бюро технічної інвентаризації та записано в реєстрову книгу № 643 за реєстровим № 4096-300 (а.с. 19). Судом також встановлено, що [PERSON] померла [INFO], що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим відділом державної реєстрації смерті реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції (а.с.17). Судом також встановлено, що[PERSON] помер [INFO] внаслідок нещасного випадку - пожежі, що також, підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим відділом державної реєстрації смерті реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актом про пожежу від 23.10.2014 року (а.с.16, 33). Згідно довідки квартального комітету Ленінського району м. Дніпропетровська № 34 від 10.11.2017 року в домоволодінні № 2 по вул. Академіка Задонцева (стара назва - вул. Народна) в м. Дніпрі проживав [PERSON], з 10.06.2002 року по день смерті, а саме по [INFO]. Разом з ним з 26.06.2009 року однією сім'єю проживала та вела спільне господарство [PERSON] (а.с.30-31). V. Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом. Згідно з ч.2 ст.3 Сімейного кодексу України сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Відповідно ч.2 ст. 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Для встановлення факту проживання однією сім'єю потрібно враховувати наявність у сукупності ознак, що притаманні наведеному визначенню. При цьому, слід зауважити, що таке проживання не є підставою для виникнення прав та обов'язків подружжя (ч. 2 ст.21 СК України). При встановленні факту наявності у осіб спільного побуту доцільно враховувати ознаки, визначені у понятті домогосподарства, закріпленому у ст. 1 Закону України «Про Всеукраїнський перепис населення» від 19 жовтня 2000 року. Цим законом визначено, що домогосподарство - сукупність осіб, які спільно проживають в одному житловому приміщенні або його частині, забезпечують себе всім необхідним для життя, ведуть спільне господарство, повністю або частково об'єднують та витрачають кошти. Взаємність прав та обов'язків передбачає наявність особистих немайнових і майнових прав та обов'язків, які можуть випливати, зокрема, із нормативно-правових актів, договорів, укладених між ними, звичаїв. При вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю, не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини. Встановлення даного факту необхідно позивачеві з метою оформлення спадщини. Оглядом спадкової справи, що була заведена Другою Дніпровською державної нотаріальної контори встановлено, що після смерті [PERSON] до органу нотаріату із заявою про прийняття спадщини не звертались. У судовому засіданні допитані судом свідки [PERSON], [PERSON], [PERSON] надали аналогічні за своїм змістом пояснення з яких вбачається, що Позивач мешкала із померлим [PERSON] однією сім'єю з 2009 року, несла обов'язки члена такої сім'ї, зокрема займалась домашнім господарством, піклувалась про утримання домоволодіння та брала матеріальну учать у забезпеченні такої родини. З огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд вважає, що оскільки Позивач проживала однією сім'єю з померлим [PERSON], з 26 червня 2009 року, то відповідно до ст.1264 ЦК України, вона є спадкоємцем [PERSON] четвертої черги і має право на спадщину, яка відкрилася після його смерті. Адже відповідно до ст. 1264 ЦК України право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менше, як п'ять років до часу відкриття спадщини. Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Судом також встановлено, постановою від 20.07.2017 року державного нотаріусу Другої Дніпровської державної нотаріальної контори позивачу [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, з підстав пропущення встановленого законом строку для прийняття спадщини, який сплинув 23.04.2015 року та відсутності у спадкоємця доказів фактичного прийняття нею спадщини, тобто сумісна реєстрація разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, та документів, які підтверджують родинні стосунки з померлим (а.с. 34). Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Тобто правовими підставами для визначення судом додаткового строку для прийняття спадщини може бути поважність його пропуску, тобто, об'єктивні причини, які перешкоджали спадкоємцю своєчасно звернутися до нотаріуса на протязі шести місяців з часу відкриття спадщини. Відповідно до роз'яснень абз. 6 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд приймає до уваги доводи Позивача про те, що вона пропустила строк для подачі в нотаріальну контору заяви про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки в домоволодінні № 2 по вул. Академіка Задонцева в м. Дніпрі відбулася пожежа, що підтверджується Актом про пожежу від 23.10.2014 року (а.с. 33), і там згоріли всі особисті речі позивача та померлого [PERSON], у тому числі відповідні документи, що посвідчують особу Позивача. У зв'язку із чим тривалий час позивач відновлювала такі документи, а тому була позбавлена можливості вчасно звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Оглядом паспорта громадянина України, виданого на ім'я Позивача, становлено, що такий документ фактично було видано 21.04.2017 року, картка платника податків на ім'я Позивача - 11.04.2017 року.Тобто Позивач після смерті [PERSON], який трагічно загинув внаслідок пожежі, не могла за відсутності правовстановлюючих документів та документів, що посвідчують її особу вчасно звернутись до органу нотаріату, і це відповідно до вимог ст.1272 ЦК України є об'єктивними, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини. При таких обставинах вимоги [PERSON] про встановлення факту проживання однією сім'єю зі спадкодавцем, не менш, як п'ять років до часу відкриття спадщини, та про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори, підлягають задоволенню. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до приписів ч. 1 ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути витрати по сплаті судового збору в загальному розмірі 1 057 грн. 20 коп., а саме: за вимогу про встановлення факту проживання однією сім'єю зі спадкодавцем, не менш, як п'ять років до часу відкриття спадщини - 352 грн. 40 коп. та 704 грн. 80 коп. за вимогу про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори. На підставі викладеного та

Outcome: approved