Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-09 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача та відповідачів. 1. Позиція позивача. У вересні 2020 року позивач [PERSON] звернулася до Ладижинського міського суду Вінницької області з указаним вище позовом, у якому просить стягнути матеріальну та моральну шкоду, завдану внаслідок залиття квартири. На обґрунтування своєї позиції [PERSON] посилалась на те, що вона являється власником\~квартири [ADDRESS] .\~У даній\~квартирі зареєстрований\~і постійно\~проживає її\~син [PERSON] \~з дружиною\~-\~ [PERSON] .\~Власником квартири\~ [ADDRESS] є\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] ,\~ [PERSON] . У ніч з 03 на 04 липня 2020 року з вини власників квартири [ADDRESS] вказаного вище будинку сталося залиття її квартири [ADDRESS] гарячою водою. Про стан квартири [ADDRESS] і наслідки залиття комісією було складено акт від 06 липня 2020 року, і в цей же день був затверджений директором КП «Ладжитлосервіс» [PERSON] . Вказала, що затоплення квартири сталося з вини власників квартири, які зобов`язані були утримувати її у належному стані, зокрема їх обов`язком є утримання і ремонт (своєчасна заміна) внутрішньо квартирних мереж водопостачання. Позивач зазначила, що зі слів власника квартири [ADDRESS] [PERSON] причиною залиття квартири [ADDRESS] стало те, що у ванній кімнаті вирвало металопластикову трубу з трійника гарячого водопостачання. Під час обстеження було встановлено: зал намокла стеля (гіпсокартон) 16,5 кв.м., намокли шпалери, у деяких місцях відклеїлись, намокла підлога (лінолеум) та з`явилось вздуття. Зі стелі з вбудованих євролампочок текла вода. Кухня - намокла стеля - 6,60 м2. Намокла підлога - лінолеум, з`явилось вздуття. Лоджія - намокли стеля та шпалери. Ванна намокла стеля 2,1 м2. Зі слів власника намокла пральна машина. Санвузол - намокла стеля - 1,0 м2. Кімната - намокла вбудована шафа та частково стеля. По всій квартирі намокли міжкімнатні двері - 4 шт. Всі перераховані вище обставини були встановлені під час обстеження квартир комісією із числа працівників обслуговуючої внутрішньобудинкові системи опалення та гарячого водопостачання КП «Ладжитлосервіс» від 06.07.2020 про що складено відповідний акт про залиття, аварію, що трапилась на системі гарячого водопостачання. Згідно з висновків та рекомендацій комісії: власнику квартири [ADDRESS] рекомендовано періодично перевіряти справність сантехнічних приладів та мережі водопостачання. З актом ознайомленні мешканці квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] про що поставлено підписи цих осіб. Для відновлення попереднього становища квартири до затоплення вона звернулась на адресу ТОВ «ЕНЕРГОСЕРВІС ЛТД» на предмет складання кошторису на поточний ремонт своєї квартири внаслідок затоплення. ТОВ «ЕНЕРГОСЕРВІС ЛТД» виготовило кошторис на поточний ремонт квартири внаслідок затоплення розмір витрат за яким становить 89\~616 грн 00 коп. Таким чином, для відновлення становища квартири до затоплення необхідно витратити кошти в розмірі 89\~616 грн 00 коп., однак таких коштів у неї немає, тому вона вимушена звернутись до суду за захистом своїх прав. Залиття її квартири призвело не тільки до пошкодження майна, але й зумовило моральні переживання, порушення звичного способу життя, яке завдало душевних страждань, з огляду на незручності проживання в пошкодженій квартирі її дітей, потребу здійснення ремонту та залучення коштів для відновлення стану квартири, унаслідок чого я відчувала емоційну напругу, нервозність, переживання, що погіршувало її стан здоров`я (враховуючи те, що вона вісім місяців тому перенесла важку операцію на хребті). Протягом часу з моменту залиття квартири позивач перебувала в напруженому емоційному стані, порушився її звичний ритм життя, що негативно вплинуло на її психоемоційний стан. Враховуючи зазначене вище просила стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь [PERSON] 89 616 грн 00 коп. в рахунок відшкодування завданої матеріальної шкоди внаслідок затоплення квартири. Стягнути солідарно з [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на користь [PERSON] 10\~000 грн 00 коп. в рахунок відшкодування завданої моральної шкоди внаслідок затоплення квартири. 2. Позиція відповідачів [PERSON] та [PERSON] . Відзив на позовну заяву. 13.11.2020 від відповідача [PERSON] та [PERSON] надійшов відзив на позов, у якому останні просили позов [PERSON] задовольнити частково і стягнути з відповідачів солідарно на її користь матеріальну шкоду, завдану залиттям квартири в розмірі 30\~000 грн та моральну шкоду, завдану залиттям квартири, в розмірі 2\~000 грн. На обґрунтування своєї позиції зазначили, що дійсно в ніч з 3 на 4 липня 2020 року сталося залиття квартири відповідача у зв`язку з тим, що в ванній кімнаті їх квартири, що розташована поверхом вище вирвало металопластикову трубу з трійника гарячого водопостачання. В цей день була подача гарячої води в систему гарячого водопостачання в їх будинку і у зв`язку з цим виник гідроудар, який і став причиною виривання цієї труби. Ані їх, ані їх сімей та мешканців її квартири - третіх осіб [PERSON] та [PERSON] в цю ніч в помешканнях не було, тому вода текла доволі довго, поки це не побачив інший їх сусід по під`їзду. У позовній заяві позивач зазначає, що для відновлення становища квартири до затоплення необхідно витратити кошти в розмірі 89\~616 грн 00 коп. Відповідачі не згодні з такою сумою відшкодування і пропонували третій особі [PERSON] на відшкодування збитків внаслідок залиття квартири суму коштів в розмірі 30 000 грн. Але він відмовився від такої суми. Вважають, що кошторис, складений ТОВ «ЕНРГОСЕРВІС ЛТД» для ремонту квартири позивача, не відповідає реальним збиткам, які вони мають відшкодувати внаслідок затоплення її квартири. Зазначають, що згідно з вимогами закону вони мають відшкодувати реальні збитки, а не оплатити новий ремонт усієї квартири. Адже намоклі стеля, двері, лінолеум па підлозі, шпалери підсохли і не втратили на 100% своїх якостей. Тим більше це оздоблення квартири не було нове, пошкоджене частково, а відповідно до кошторису, складеному ТОВ «ЕНРГОСЕРВІС ЛТД», все це оздоблення має замінитись на нове. Крім того, звернули увагу, що їм відомо про те, що треті особи - фактичні мешканці квартири позивача - влітку само собою планували здійснити у квартирі ремонт. Щодо моральної шкоди зазначили, що в позовній заяві позивач зазначає, що її моральні страждання полягають, зокрема, у незручності проживання в пошкодженій квартирі її сина та невістки - третіх осіб у даній справі. Водночас зазначає, що до кінця року у квартирі проживати буде неможливо. Але наскільки їм відомо, вони проживають в цій квартирі. Звісно, залиття квартири призвело до моральних страждань позивача, але сума моральної шкоди, яку просить стягнути позивач, є занадто великою, необґрунтованою. При визначенні розміру моральної шкоди необхідно застосовувати принцип розумності та справедливості. Відповідачі стверджують, що умислу затопити квартиру позивача у них не було. Сталася прикра подія - несподіване виривання металопластикової труби з трійника гарячого водопостачання. Відповідачі також, як і позивач, тяжко переживають цю прикру подію. Відповідач [PERSON] є пенсіонеркою і отримує невелику пенсію. Таким чином, відповідачі позов визнають частково. 3. Відповідь на відзив позивача [PERSON] 27.11.2020 від позивача [PERSON] надійшла відповідь на відзив, у якій остання зазначила, що не погоджується з позицією відповідачів. Зазначила, що згідно з актом про стан квартири і наслідків після залиття, затверджений директором КП «Ладжитлосервіс» від 06 липня 2020 року [PERSON] до квартири прийшов інженер-спеціаліст від ТОВ «Енергосервіс ЛТД», провів заміри пошкодження тільки тих обсягів, які були вказані в акті представниками КП «Ладжитлосервіс». Був складений дефектний акт. На підставі дефектного акту і був складений кошторис у сумі 89\~616 грн. Таким чином, кошторис був складений тільки з урахуванням пошкоджень згідно з висновком комісії, а не ремонт всієї квартири. Шпаклювання стелі, заміна шпалер в спальні, заміна кахельної плитки в кухні і ванній кімнаті в кошторисі не враховувались. ТОВ «Енергосервіс ЛТД» - це підприємство, яке має відповідну ліцензію на виконання таких послуг. Кошторис складено на підставі фактичних замірів обсягів пошкодження згідно з актом обстеження квартири комісією КП «Ладжитлосервіс» - є доказом і обґрунтуванням вартості збитків внаслідок залиття квартири, а відповідно суми матеріальних збитків 89\~616 грн. Тому заперечення відповідачів щодо того, що після того, як 6 годин в її квартиру текла гаряча вода - стеля, шпалери, підлога, двері - висохли і не втратили своєї якості - не відповідає дійсності. Тому, сума 89\~616 грн і становить реальні збитки. В цій сумі не врахована вартість зіпсованих на 50 % меблів. Крім того, зазначила, що вказана квартира була придбана нею в жалюгідному стані. Протягом трьох років з жовтня 2007 року по грудень 2010 року у ній був проведений повний капітальний ремонт. Щоб купити цю квартиру і зробити в ній ремонт її син [PERSON] 10 років їздив на заробітки з 2000 року по 2010 рік. Твердження відповідачів що у даній квартирі влітку планувався ремонт не відповідають дійсності. Ремонт планувався через 8-9 років, а заміна меблів взагалі не планувалася. Крім того, зазначила, що фактичні витрати, пов`язані з ремонтом квартири становлять 106\~000 грн і це без вартості пошкоджених меблів. А всього вартість ремонту становитиме 114\~000 грн. В дану суму входить вартість обсягу робіт, які включені в кошторис і які не включені в кошторис. Зазначила, що у затопленій квартирі проживати не можливо, тому вони були змушені шукати житло в оренду, однак у орендодавці відмовляються брати квартирантів з собаками, у дітей позивача, які проживали у затопленій квартирі їх троє. За відсутності коштів на ремонт, позивачу довелося брати кошти на ремонт в гривні, доларах та євро щоб терміново відремонтувати житло. 4. Заперечення на відповідь на відзив відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] 02.12.2020 від відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] надійшли письмові заперечення на відповідь на відзив. У своїх запереченнях вони зазначили, що акт від 06 липня 2020 року, затверджений директором КП «Ладжитлосервіс» [PERSON] не є актом про стан квартири і наслідків після\~залиття, а має назву акт про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального\~опалення,\~гарячого водопостачання\~(або\~холодного водопостачання). Обсяги пошкоджень, вказаних в акті інженером та техніком КП «Ладжитлосервіс» записувались зі слів сина власника, який виступає третьою стороною на стороні позивача [PERSON] , та не збігаються з поверховим планом на будівлю літ. «А» поверх по [ADDRESS] з технічного паспорта на квартиру [ADDRESS] , копію якого надала позивач [PERSON] . Згідно з цим актом намокла стеля в коридорі 4,9 м2, а згідно з планом стеля коридору має площу лише 4,3 м2, намокла стеля в залі 16,5 м2, а згідно з планом намокла стеля в залі має площу 16,3 м2, намокла стеля в кухні 6,6 м2, а згідно з планом стеля в кухні має площу 6,4 м2. Позивач зазначає, що інженер спеціаліст від ТОВ «Енергосервіс ЛТД» провів заміри пошкоджень тільки тих обсягів, які були вказані в акті КП «Ладжитлосервіс», та згідно з цими даними було складено дефектний акт, але в дефектному акті є такі найменування робіт, що не відповідають положенням, згідно з актом про залиття від 06.07.2020, наприклад: демонтаж дверних коробок, установлення дверних коробок, розбирання дощатих покриттів підлог, улаштування дощатих покриттів підлог товщиною 28 мм площею понад 10 м2. Крім цих невідповідностей є й інші. Загальна вартість тільки цих робіт разом з матеріалами становить 15 018 грн за кошторисом. А це доволі значна сума. Оскільки в акті про залиття відсутні відомості про стан дверних коробок, а також намокла підлога вказана, як лінолеум, даний дефектний акт викликає сумніви, а також, як наслідок, викликає сумнів, кошторис, складений на підставі даного дефектного акту. Також в підсумковій відомості ресурсів ціни матеріальних ресурсів, прийняті станом на 17 липня 2020 року для програмного комплексу АВК -5(3.5.2) були змінені користувачем, і також частково навіть задані користувачем, а на підставі яких документів - не вказано. Позивач зазначає, що ТОВ «Енергосервіс ЛТД» має ліцензію на виконання таких послуг, але копія ліцензії в справі відсутня. Також відсутні копія сертифікату інженера-кошторисника, який розробляв кошторисну документацію. На підставі викладеного відповідачі мають заперечення щодо доказів обґрунтування вартості збитків внаслідок залиття квартири, а відповідно і суми матеріальної вимоги 86\~616 грн. Позивач наполягає на тому, що гаряча вода текла в квартиру, власником якої вона є протягом 6 годин. Дана інформація не є достовірною, оскільки ні відповідачі, ні мешканці квартири [ADDRESS] не були присутні в той час, коли стався прорив, і достовірно зазначити, скільки часу текла вода, не може жоден з них. Згідно з журналом реєстрації заяв від мешканців КП «Ладжитлосервіс», копія якого додана позивачем на 4 аркушах, перша заявка про затоплення поступила 04.07.2020 до 8-ї години ранку, а о 08.45 був зафіксований виклик робітника даного підприємства. У відповіді на адвокатський запит (в порядку ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність») від 13.08.2020 КП «Ладжитлосервіс» повідомило, що згідно з журналом реєстрації заяв від мешканців було дві заявки про залиття кв. [ADDRESS] (03.07.2020 та 04.07.2020), але з наданої копії журналу, що додається, видно, що заявка була лише одна від 04.07.2020, тобто залиття сталось тільки 04.07.2020. Також позивач у відповіді на відзив вказує, що під час відвідування квартири комісією від 06 липня 2020 року у ванній кімнаті на стінах кахельна плитка трималась, а через три тижні вона повністю відлетіла на підлогу. Ця інформація є неправдивою, про що свідчать фото, які долучені до справи в якості доказів зі сторони позивача. На цих фото є дата, з якої чітко видно, що 11 серпня 2020 року, рівно через місяць після приходу комісії 06 липня 2020 року, кахельна плитка в ванній кімнаті чудово тримається. Вважають, що це заздалегідь неправдиві свідчення, а також спроба ввести суд в оману. Позивач зазначає, що залиття квартири відбувалось тричі. Це також неправдива інформація. За пів року до залиття 04 липня 2020 року в [PERSON] зламалась пральна машина, яка дійсно потекла, і сталося залиття квартири [ADDRESS] . Дружина [PERSON] одразу прибігла додому і прибрала воду, яка вилилась з машини. Також, він та його дружина підходили до сина позивача [PERSON] і пропонували відшкодувати збитки, на що була відповідь, що планується влітку ремонт, і теща їм повідомить, що вони мають сплатити в рахунок компенсації за залиття. Це була усна домовленість. Зазначили, що неодноразово намагалися домовитися з позивачем, щодо відшкодування шкоди внаслідок затоплення, але їм не вдалось домовитись щодо суми, бо вважають запропоновану вартість збитків завеликою та необґрунтованою. Що стосується приблизних попередніх розрахунків, які запропонував син позивача [PERSON] , то вони були такі: стеля з демонтажем 38,4 м2 *220 = 8 448 грн; підлога з демонтажем 38,4*190 = 7 296 грн (робота); матеріали для підлоги = 11\~500 грн; стіни - шпаклівка 40*70 = 2\~800 грн + матеріали 600 грн = 3 400 грн; двері «під ключ» = 11 000 грн вивіз та навантаження сміття, доставка матеріалів = 4 000 грн. На що [PERSON] запропонував демонтаж, вивіз сміття, та доставку матеріалів своїми силами, а також грошові кошти в розмірі 30\~000 грн, але [PERSON] категорично відмовлявся від цієї пропозиції і наполягав на сумі 76\~244 грн. Таких коштів в відповідачів не було, тому спроби домовитись повторювались декілька разів але домовитися сторонам не вдалося. 5. Позиція відповідача [PERSON] . Відзив на позовну заяву. 02.12.2020 від відповідача [PERSON] надійшов відзив на позов, у якому останній зазначив, що позов визнає частково, а саме матеріальну шкоду у розмірі 30\~000 грн та моральну шкоду у розмірі 2\~000 грн. У своєму відзиві відповідач підтримував викладену позицію у запереченнях на відповідь на відзив. ІІ. Пояснення учасників справи. В судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримала та просила позов задовольнити в повному обсязі, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві. Додатково зазначила, що моральна шкода полягає в її емоційному стані, що вплинуло на її фізичне здоров`я. Внаслідок залиття квартири вона приймає заспокійливі засоби, на які щомісяця витрачає 700-800 грн. Почала погано спати ночами, щоразу перед судовими засіданнями вона змушена приймати заспокійливі препарати, адже її важко справлятися з пережитим стресом. Водночас зазначила, що у квартирі вона не проживає, оскільки зареєстрована та тривалий час проживає за іншою адресою. У квартирі фактично проживає [PERSON] та його родина. Представник позивача [PERSON] - адвокат Бодачевська М.В. позицію позивача підтримала та додатково зазначила, що наслідки затоплення були досить значними, не можливо було відновлювати лише частину квартири, переклеювати лише частину шпалер, неможливо було не знімати лінолеум, адже відчувався запах плісняви, сусіди навіть скаржилися на неприємний запах. На підтвердження надавався звіт про оцінку відновлювального ремонту, який надавався уповноваженою особою. Представник позивача звернула увагу, що [PERSON] дуже нервує з приводу затоплення, у неї порушений сон, вона змушена приймати заспокійливі, стан здоров`я позивача погіршився, звертатися в лікарню [PERSON] не може, оскільки у зв`язку з її поважним віком є ризики захворіти на коронавірусну інфекцію. Вважає, що моральна шкода визначена у розмірі 10\~000 грн не є завищеною, адже ті душевні страждання, які переживає і по сьогоднішній день позивач є рівносильними даній сумі. У судовому\~засіданні відповідач\~ [PERSON] \~позов визнав\~частково,\~визнав,\~що затоплення\~квартири [ADDRESS] \~відбулося у\~зв`язку з\~тим,\~що в\~ванній кімнаті\~їх квартири,\~що розташована\~поверхом вище,\~вирвало металопластикову\~трубу з\~трійника гарячого\~водопостачання.\~ У зв`язку з чим визнав матеріальну шкоду у розмірі визначеному експертом, а саме 52\~684 грн матеріальної шкоди та моральну шкоду у розмірі 2 000 грн. При цьому вважає, що демонтаж підлоги - це особисте бажання позивача, він не вважав, що це було необхідно. Пропонував 30 000 грн матеріальної шкоди, однак позивач не погодилась на таку суму. Щодо моральної шкоди, відповідач вважає, що сума є завищеною. Затоплення відбулося без його злого умислу, відповідач не бажав настання тих подій, які відбулися. Його взагалі не було вдома в момент затоплення. Він не міг знати коли відбудеться постачання гарячої води в труби. Посилався на те, що отримує невелику заробітну плату, а тому сума в розмірі 10\~000 грн є надто великою для нього та його родини. Представник відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] - адвокат Анісімова А.М. позицію відповідача [PERSON] підтримала повністю, та пояснила, що відповідачі не заперечують свою вину, однак вони мають відшкодовувати реальну шкоду, реальні збитки, а не оплатити новий ремонт всієї квартири. Окрім того, позивач підтвердила, що за новий ремонт в квартирі заплатили треті особи. Також, звернула увагу, що згідно з витягом з журналу КП «Ладжитлосервіс» про звернення громадян, затоплення відбувалося вночі 04.07.2020. Скільки годин відбувалося затоплення не відомо, ніяких доказів на підтвердження цього факту немає. Щодо тверджень позивача, що у її квартиру вилилося 11 м3 гарячої води теж немає. Достеменно не відомо скільки води потрапило у квартиру [ADDRESS] і скільки часу тривало затоплення. Просила суд, взяти до уваги, що відповідачі намагалися врегулювати мирним шляхом, 30 000 матеріальної шкоди, 2 000 моральної шкоди, та здійснити демонтаж власними силами. Щодо доводів сторони позивача про перенесену позивачем операцію представник відповідачів зазначає, що доказів погіршення стану здоров`я позивача у зв`язку з затопленням квартири немає. Вважає, що проведеною за ухвалою суду судовою будівельно-технічній експертизою враховані всі збитки завдані квартирі [PERSON] та затрачена робота. Вважає, висновок обґрунтованим і таким, що має бути взятий за основу для прийняття рішення судом. При цьому просила врахувати, що у відповідача [PERSON] на утриманні є двоє неповнолітніх дітей. Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача [PERSON] повністю підтримав позицію позивача [PERSON] та пояснив, що вранці 04.07.2020 він приїхав з дружиною до квартири, визвали аварійну службу, гарячу воду перекрити не могли, оскільки крани не працювали і воду перекрити не вдавалося. Все було залито водою, і під`їзд і квартира. Пошкодження були значними, була залита техніка, пральна машина, ресивер, телевізор, двері не закривалися, залита вся кухня, підлога. Відповідач [PERSON] спочатку визнавав суму в розмірі 76\~000 грн, навіть обіцяв спробувати виплатити ці гроші. Однак, потім відповідач свою думку змінив. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи та інші процесуальні дії у справі. В судове засідання не з`явилися відповідачі [PERSON] , [PERSON] , які належним чином повідомлялися про час та місце розгляду справи. В судове засідання не з`явилася третя особа, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача [PERSON] , яка належним чином повідомлялася про час та місце розгляду справи, причини її неявки суду не відомі. За приписами\~статті 129 Конституції України,\~статті 2 ЦПК України\~одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням\~статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~(далі - Конвенція), згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Відкладення розгляду справи є правом суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 240 ЦПК України). За вказаних обставин, суд ухвалив провести судове засідання за відсутності відповідачів [PERSON] , [PERSON] , третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача [PERSON] ІІI. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] , що стверджується договором купівлі-продажу від 25 жовтня 207 року, посвідченого приватним нотаріусом Другої тростянецької державної нотаріальної контори Наревською М.Л., бланк серії ВКА №155560 (а.с.18), витягом про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно від 01.11.2007 (а.с.14), копією технічного паспорта виготовленого 23.05.2007 на квартиру [ADDRESS] , з якого вбачається, що власником квартири записана [PERSON] (а.с. 12-13). Власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] на підставі свідоцтва про право власності на житло від 16.09.1993 № [NUMBER] , виданого згідно з рішенням виконкому Ладижинської міської ради народних депутатів від 01.07.1993 №160 (а.с. 16), дане свідоцтво зареєстроване в КП «Тульчинське МБТІ» 16.09.1993 від Р № 1-883 в реєстрову книгу ФЖЗ, що підтверджується довідкою, яка видана КП «Тульчинське МБТІ» 25 серпня 2020 року № 668 (а.с.27). Будинок по [ADDRESS] знаходиться на балансі комунального підприємства «Ладжитлосервіс», згідно з журналом реєстрації заяв від мешканців, 03.07.2020 поступила перша заявка з [ADDRESS] про затоплення квартири, та друга заявка 04.07.2020 з буд. [ADDRESS] про залиття з квартири [ADDRESS] , що вбачається з копії відповіді на адвокатський запит наданої КП «Ладжитлосервіс» 18.08.2020 за №299 (а.с.22) та копії витягу з журналу (а.с.23-24). Про стан квартири [ADDRESS] і наслідки залиття комісією у складі: інженера ТВ [PERSON] , техніка [PERSON] було складено акт про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 06 липня 2020 року, і в цей же день був затверджений директором КП «Ладжитлосервіс» І.Б. Зубрицьким (а.с. 25). У акті зазначено, що власник квартири [ADDRESS] [PERSON] . На час обстеження квартири був присутній мешканець [PERSON] . Під час обстеження було встановлено: коридор - намокла стеля 4,90 м2 (гіпсокартон). Намокли шпалери та лінолеум та електропроводка. Зал намокла стеля (гіпсокартон) 16,5 м2. Намокли шпалери, в деяких місцях, відклеїлись. Намокла підлога (лінолеум) та з`явилось вздуття. Зі стелі з вбудованих електролампочок текла вода. Кухня намокла стеля 6,60 м2. Намокла підлога, лінолеум, з`явилося вздуття. Лоджія намокла стеля та шпалери. Ванна намокла 2,1 м2. Зі слів власника, намокла пральна машина. Санвузол намокла стеля 1,0 м2. Кімната намокла вбудована шафа та частково стеля. По всій квартирі намокли міжкімнатні двері 4 шт. Зі слів власника квартири [ADDRESS] сталося залиття в ванній кімнаті, вирвало металопластикову трубу з трійника гарячого водопостачання. Висновок і рекомендації комісії: власнику квартири [ADDRESS] періодично перевіряти справність сантехнічних приладів та мережі водопостачання. З вказаним актом були ознайомлені мешканці квартири [ADDRESS] [PERSON] та квартири [ADDRESS] [PERSON] (а.с. 25). На підтвердження розміру завданої матеріальної шкоди позивач послалась на Дефектний акт, зведений кошторисний розрахунок вартості ремонту квартири, та локальний кошторис на будівельні роботи № 2-1-1, виготовлені ТОВ «ЕНЕРГОСЕРВІС ЛТД», згідно з якими поточний ремонт приміщень квартири внаслідок затоплення за адресою: [ADDRESS] становить 89\~616 грн 00 коп. (а.с. 82-89) Разом з тим, в судовому засіданні було оглянуто диск з відеозаписом, а також фотокартки, на яких зображено затоплену квартиру [ADDRESS] (а.с. 8, 43-75). У відповідача [PERSON] на утриманні перебуває двоє дітей: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] та [PERSON] , [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про народження серія [NUMBER] (а.с. 165, 166). Крім того, судом досліджено копію пояснень до кошторису на ремонт квартири [ADDRESS] згідно з актом залиття від 06.07.2020 КП «Ладжитлосервіс» (а.с.200-202). Судом досліджено інформацію надану на адвокатський запит ВП «Ладижинська ТЕС» АТ «ДТЕК Західенерго» від 22.02.2021 №34-268 щодо надання інформації про показання засобів обліку холодної та гарячої води квартири [ADDRESS] , (особовий рахунок № [NUMBER] ), відповідно до якої станом на 31.07.2020 на показниках витратомірів зазначеної вище квартири (ГВП) - 475 (а.с.203). Висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №176/177/21-21 від 25.03.2021,визначено розмір матеріальної шкоди завданої кв. [ADDRESS] , які могли виникнути внаслідок залиття 04.07.2020 складаЄ 52\~684 , 00 грн (а.с. 207-221). Допитаний судом свідок [PERSON] , який проживає за адресою:\~\~ [ADDRESS] \~\~та є сусідом сторін справі суду пояснив, що 04.07.2020 рано вранці він збирався йти на ринок, у під`їзді він побачив, що з квартири [ADDRESS] струмком текла вода на сходи. Свідок почав стукати у двері квартири, але ніхто не відчиняв, вийшли сусіди і зателефонували власникам квартири. Свідок чув, що в підвалі теж була вода, однак особисто він не бачив. Коли він повернувся з ринку то побачив, що квартира була затоплена. \~ \~ \~ \~ \~VІ. Нормативно-правове обґрунтування. За змістом положень частини третьої\~статті 386 ЦК України\~власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. У частинах першій, другій\~статті 22 ЦК України\~визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України\~передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень\~ЦК України\~щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Відповідно до\~статті 76 ЦПК України\~передбачено, що\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Положеннями\~статті 89 ЦПК України\~передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Висновок експерта\~- це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (частина перша\~статті 102 ЦПК України). Відповідно до частин шостої, сьомої\~статті 102 ЦПК України\~у висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Згідно з частиною першою\~статті 110 ЦПК України\~висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими\~статтею 89\~цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні. На підставі аналізу поданих сторонами доказів, суд приходить до висновку, що позивач довела належними та допустимими доказами факт залиття її квартири внаслідок неправомірних дій відповідачів, розмір завданих збитків на суму 52\~684 грн, що стверджується висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 25.03.2021, проведеної за ухвалою суду від 04.12.2020, який суд бере до уваги, як належний, допустимий та достовірний доказ. Оцінюючи висновок\~експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 25.03.2021 №176/177/21-21, складений Вінницьким відділенням Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, суд виходить з того, що проведено саме судове експертно-будівельне дослідження атестованим судовим експертом, який обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправильний висновок, дослідження містить обґрунтовані відповіді на поставлені питання, обсяг пошкодженого внаслідок залиття майна, встановленого у актах обстеження, поряд із дослідженням письмових матеріалів проведено огляд об`єктів будівельно-технічного дослідження із зазначенням дати огляду та отриманих результатів з фотофіксацією. Окрім того, суд звертає увагу на те, що позивачем не оспорювалися обсяг пошкоджень, які могли виникнути внаслідок залиття 04.07.2020, відображені в дослідницькій частині висновку. Разом з тим суд відхиляє Дефектний акт, зведений кошторисний розрахунок вартості ремонту квартири та локальний кошторис на будівельні роботи № 2-1-1, виготовлені ТОВ «ЕНЕРГОСЕРВІС ЛТД», згідно з якими поточний ремонт приміщень квартири внаслідок затоплення за адресою: [ADDRESS] становить 89\~616 грн 00 коп. (а.с. 82-89), наданий стороною позивача, оскільки зазначений кошторис не містить посилань на те, що такий підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Окрім того, він спростований висновком\~експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 25.03.2021 №176/177/21-21, складеного Вінницьким відділенням Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, проведеної за ухвалою суду від 04.12.2020. \~ \~ \~ \~З урахуванням викладеного, проаналізувавши та оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної залиттям квартири підлягають частковому задоволенню шляхом стягнення з відповідачів солідарно на користь позивача 52 684 грн. \~ \~ \~ \~Щодо позовних вимог про відшкодування моральної шкоди. \~ \~ \~ \~Згідно з ч. 1ст. 1167\~ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. \~ \~ \~ \~Обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. \~ \~ \~ \~Відповідно до частин першої та другої\~статті 23 ЦК України\~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно з частиною третьої цієї статті моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. \~ \~ \~ \~Пунктами 3, 9, 13\~постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.95 р. №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», з подальшими змінами та доповненнями, передбачено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку із порушенням наданих прав, порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя. Розмір відшкодування моральної (немайнової шкоди) суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (душевних, психічних), яких зазнав позивач та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. \~ \~ \~ \~Згідно із п. 5 вищевказаної постанови Пленуму, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. \~ \~ \~ \~За позицією ВП ВС у постанові від 15.12.2020 у справі №752/17832/14-ц дійшов висновку, що визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення. \~ \~ \~ \~При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. \~ \~ \~ \~На обґрунтування моральної шкоди позивач зазначає, що залиття її квартири призвело не тільки до пошкодження майна, але й зумовило моральні переживання, порушення звичного способу життя, яке завдало душевних страждань, з огляду на незручності проживання в пошкодженій квартирі її дітей, потребу здійснення ремонту та залучення коштів для відновлення стану квартири, унаслідок чого вона відчувала емоційну напругу, нервозність, переживання, що погіршувало її стан здоров`я (враховуючи те, що вона вісім місяців тому перенесла важку операцію на хребті). Протягом часу з моменту залиття квартири позивач перебувала в напруженому емоційному стані, порушився її звичний ритм життя, що негативно вплинуло на її психоемоційний стан. Заподіяну моральну шкоду позивач [PERSON] оцінює в грошовому вимірі у розмірі 10 000 гривень. \~ \~ \~ \~Визначаючи розмір моральної шкоди, заподіяної діями відповідачів, суд виходить з того, що залиття квартири завдало позивачу негативних емоцій та переживань щодо пошкодження майна та неможливості нормального користування ним і в свою чергу призвело до душевних страждань, порушення її звичного способу життя. Крім того, судом враховано, що позивач є особою похилого віку, перенесла важку операцію на хребті, що потребувало тривалої реабілітації та спокою. \~ \~ \~ \~Враховуючи обставини справи, розмір, тривалість та характер заподіяних моральних страждань й виходячи із засад розумності й справедливості, суд приходить до висновку, що розмір завданої позивачу моральної шкоди пред`явлений до стягнення є завищеним, крім того, як вбачається з матеріалів справи та підтверджується самою позивачкою, вона зареєстрована та проживає за іншою адресою: [ADDRESS] , а тому позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню в розмірі 8 000 грн. V. Щодо розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу. Відповідно до ч. 1ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з ч. 1ст.\~58\~ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч. 1ст. 60 ЦПК України). Відповідно до положень статті 133\~ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, у тому числі належать витрати на професійну правничу допомогу. Частинами 1-5 ст.\~137\~ЦПК України встановлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. За вимогами статті 141\~ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Як убачається з матеріалів справи, [PERSON] скориставшись своїм правом на правничу допомогу, 13 серпня 2020 року уклала договір про надання правової допомоги з адвокатом Бодачевською М.В. № 50, згідно з яким їй надана правнича допомога та на підтвердження понесення витрат на надання правничої допомоги позивачем надано квитанцію №7 від 14 серпня 2020 року про сплату адвокату коштів в розмірі 1 500 грн. Вказані обставини свідчать, що витрати у вигляді оплати на правничу допомогу в сумі 1 500 грн, пов`язані з розглядом справи, а розмір таких витрат є обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, тому підлягає стягненню солідарно з відповідачів на користь позивача. Відповідно до ч. 1ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Відповідно до п. 3 ч. 2\~ст. 141 ЦПК України, у разі часткового задоволення позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, враховуючи часткове задоволення позовних вимог, розмір понесених позивачем судових витрат пов`язаних з розглядом справи,

Outcome: partial