Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-17 00:00:00

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ. УСЗН Мелітопольської міської ради Запорізької області звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення надмірно виплачених бюджетних коштів. В позові зазначено, що 26 квітня 2019 року відповідачці була призначена державна соціальна допомога малозабезпеченим сім`ям та допомога на дітей одиноким матерям. В результаті проведеної перевірки було встановлено, що відповідачкою надана неповна/невірна інформація про наявність додаткового доходу за період з 01 жовтня 2018 року по 31 березня 2019 року в розмірі 12000 гривень 00 копійок за кодом 126 «Дохід від працедавця як додаткове благо» та в розмірі 12000 гривень 00 копійок за кодом 151 «Страхові виплати за договором іншим, ніж ЖДС або НПС». Сума в розмірі 12000 гривень 00 копійок, отримана за кодом 126 «Дохід від працедавця як додаткове благо», включається до загального місячного оподатковуваного доходу. Вищевказане призвело до надмірної виплати бюджетних коштів у виді державної соціальної допомоги допомоги на загальну суму 15227 гривень 31 копійок, 15 жовтня 2019 року відповідачці було направлено повідомлення та запропоновано повернути надмірно виплачені кошти. Однак, до цього часу належна до повернення на рахунок позивача сума не погашена. Позивач просить суд стягнути з відповідачки на свою користь надмірно виплачені бюджетні кошти в розмірі 15227 гривень 31 копійок. ІІ. ЗАЯВИ (КЛОПОТАННЯ) УЧАСНИКІВ СПРАВИ. В судовому засіданні представник позивача заявлені вимоги підтримала та просила суд їх задовольнити в повному обсязі. Також представником позивача подано відповідь на відзив, в якій зазначено, що отримана відповідачкою сума в розмірі 12000 гривень 00 копійок за кодом 151 «Страхові виплати за договором іншим, ніж ДСЖ або НПС» не була взята до перерахунку та відповідно не вплинула на переплату бюджетних коштів. Щодо отриманої суми в розмірі 12000 гривень за кодом 126 «Дохід від працедавця як додаткове благо», то ця сума була оподаткована відповідно до законодавства і тому була взята до розрахунку сукупного доходу, в зв`язку із чим вплинула на розмір призначених допомог, що призвело до переплати бюджетних коштів. До того ж, відповідачкою була написана заява щодо перерахунку призначених допомог та зобов`язання повернути переплачену суму на рахунок управління. В судовому засідання позивачка та її представник позов не визнали, посилаючись на те, що вимоги позивача безпідставні, оскільки відповідачкою була отримана лише одна сума в розмірі 12000 гривень 00 копійок як страхове відшкодування, будь-яких інших доходів в розмірі 12000 гривень 00 копійок нею не отримувалось. Також зазначають, що в діях відповідачки відсутні будь-які порушення, так як виплачене їй страхове відшкодування банком самостійно було направлено на погашення заборгованості за кредитним договором. Тому просять суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Також відповідачкою подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що позовні вимоги не визнає в повному обсязі, оскільки зазначені у відомостях з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків щодо відповідачки отриманий від АТ «Банк Форвард» дохід в розмірі 12000 гривень 00 копійок (код 126 додаткове благо) та отриманий від ПрАТ «Страхова компанія «Довіра та Гарантія» дохід в розмірі 12000 гривень 00 копійок (код 151 страхові виплати) є однією й тією ж сумою, яка була виплачена відповідачці страховою компанією як страхове відшкодування та перерахована на рахунок відповідачки, відкритий у банку. В подальшому за рахунок вказаних коштів банком було здійснено часткове погашення кредитного зобов`язання за договором. ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН. Згідно заяви про призначення усіх видів соціальної допомоги, компенсацій та пільг від 03 квітня 2019 року, відповідачка звернулася до відповідача за призначенням державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям та допомоги на дітей одиноким матерям. Згідно декларації про доходи та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням усіх видів соціальної допомоги, від 03 квітня 2019 року, відповідачкою зазначено, що доходи її родини складаються з державної соціальної допомоги, пенсії, а інші доходи з жовтня 2018 року по березень 2019 року відсутні. Згідно рішення про призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям від 26 квітня 2019 року, відповідачці призначено соціальну допомогу з 01 квітня 2019 року по 30 вересня 2019 року. Згідно рішення про призначення допомоги сім`ям з дітьми від 26 квітня 2019 року, відповідачці призначено допомогу одиноким матерям (з урахуванням доходів). Згідно рішення про призначення допомоги сім`ям з дітьми від 01 липня 2019 року, відповідачці призначено допомогу одиноким матерям (з урахуванням доходів). Згідно довідки про завантажені доходи від 29 липня 2019 року, відповідачка за період з жовтня по грудень 2018 року отримала дохід в розмірі 12000 гривень 00 копійок (код 126 дохід від працедавця як додаткове благо), а також дохід в розмірі 12000 гривень 00 копійок (код 151 дохід від працедавця як додаткове благо). Згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 4 кварталу 2018 року по 1 квартал 2019 року, відносно відповідачки в 4 кварталі 2018 року значиться отриманий від АТ «Банк Форвард» дохід в розмірі 12000 гривень 00 копійок (код 126 додаткове благо) та отриманий від ПрАТ «Страхова компанія «Довіра та Гарантія» дохід в розмірі 12000 гривень 00 копійок (код 151 страхові виплати). Згідно заяви від 16 серпня 2019 року, відповідачка звернулась до позивача з проханням перерахувати виплату допомоги на дітей одиноким матерям і допомоги малозабезпеченим сім`ям, так як на її рахунок з банку була нарахована сума 12000 гривень 00 копійок в 4 кварталі 2018 року. Згідно акту проведеної перевірки по справі від 19 серпня 2019 року, виявлено, що відповідачка надала невірну інформацію про доходи, внаслідок цього надмірно виплачені кошти в сумі 15227 гривень 31 копійок протягом періоду з 01 квітня 2019 року по 31 серпня 2019 року. Згідно наказу про повернення коштів від 19 серпня 2019 року, вирішено стягнути з відповідачки суму надміру нарахованої допомоги на дітей одиноким матерям в розмірі 5526 гривень 91 копійок, державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям в розмірі 9700 гривень 40 копійок. Згідно повідомлень про припинення соціальної допомоги від 19 серпня 2019 року, відповідачку повідомлено про припинення виплати соціальної допомоги та про зобов`язання повернути переплачені суми до 19 вересня 2019 року. Згідно службової записки від 07 жовтня 2019 року, відповідно до наказу від 14 травня 2019 року № 211-Р про утримання з допомоги на дітей одиноким матерям з 01 червня 2019 року по 20 % до погашення переплати у розмірі 359 гривень 52 копійки з відповідачки суму переплати утримано повністю: червень 2019 року 359 гривень 52 копійки. Згідно наказу про внесення змін від 08 жовтня 2019 року, пункт 1 наказу від 19 серпня 2019 року викладно в такій редакції: стягнути з відповідачки суму надміру нарахованої допомоги на дітей одиноким матерям в розмірі 5526 гривень 91 копійок та суму надміру нарахованої державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям в розмірі 10000 гривень 00 копійок. Згідно повідомлення про припинення соціальної допомоги від 08 жовтня 2019 року, відповідачку повідомлено про припинення виплати соціальної допомоги та про зобов`язання повернути переплачені суми до 08 листопада 2019 року. Згідно розрахунку переплати допомоги одиноким матерям, доданого позивачем до позову, сума переплати за період з 01 квітня 2019 року по 31 серпня 2019 року становить 5526 гривень 91 копійок. Згідно розрахунку переплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, доданого позивачем до позову, сума переплати за період з 01 квітня 2019 року по 31 серпня 2019 року становить 10000 гривень 00 копійок. Згідно повідомлення Головного управління ДПС у Запорізькій області від 03 квітня 2020 року, за відомостями про суми виплачених доходів та утриманих податків, які надійшли з центральної бази даних Державного реєстру фізичних осіб ДПС України, у 4 кварталі 2018 року [PERSON] отримала дохід в розмірі 12000 гривень 00 копійок від АТ «Банк Форвард» та 12000 гривень 00 копійок від ПрАТ «Страхова компанія «Довіра та гарантія». За роз`ясненнями щодо зазначених сум доходів, утриманих податків та ознак доходів необхідно звертатися до податкових агентів (джерел доходів), а саме до АТ «Банк Форвард» та ПрАТ «Страхова компанія «Довіра та гарантія». Згідно повідомлення АТ «Банк Форвард» від 17 березня 2020 року, 01 грудня 2017 року між банком і [PERSON] було укладено договір про надання та використання платіжної картки. Також [PERSON] надала згоду на підключення послуги страхування по вказаному договору. 31 серпня 2018 року [PERSON] звернулась до банку із заявою про настання страхового випадку. Сума страхового відшкодування в розмірі 9660 гривень 00 копійк надійшла на рахунок [PERSON] 31 жовтня 2018 року та була направлена на часткове погашення заборгованості. Згідно норм Податкового кодексу України банк утримав і перерахував до бюджету податки із суми страхового відшкодування від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються такій особі. За 4 квартал 2018 року банком була подана податкова звітність, в якій було відображено дані щодо виплачених доходів, а саме: П.І.Б. [PERSON] , сума страхового відшкодування 12000 гривень 00 копійок, сума утриманого ПДФО (18 %) 2160 гривень 00 копійок, сума утриманого військового збору (1,5 %) 180 гривень 00 копійок, сума страхового відшкодування без податків 9660 гривень 00 копійок. Згідно повідомлення ПрАТ «Страхова компанія «Довіра та гарантія» від 11 червня 2020 року, у зв`язку з настанням події, що мала ознаки страхового випадку за договором страхування від нещасних випадків і хвороб держателів банківських платіжних карток № 200096326 НВіХ від 02 лютого 2018 року, на підставі страхового акту № 200096326 НВІХ КК від 23 жовтня 2018 року платіжним дорученням на користь [PERSON] було здійснено виплату страхового відшкодування на суму 12000 гривень 00 копійок. Виплата страхового відшкодування була здійснена страховою компанією АТ «Банк Форвард», який є вигодонабувачем за зазначеним договором страхування (страхова виплата була зарахована в якості погашення кредитної заборгованості [PERSON] за кредитним договором). ІV. МОТИВИ СУДУ ТА ЗАСТОСОВАНІ НОРМИ ПРАВА. Відповідно до ст. 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Положення цієї глави застосовуються також до вимог про: 1) повернення виконаного за недійсним правочином; 2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння; 3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні; 4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи. Відповідно до ст. 1215 ЦК України, не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом. Відповідно до п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включаються: дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді: а) вартості використання житла, інших об`єктів матеріального або нематеріального майна, що належать роботодавцю, наданих платнику податку в безоплатне користування, або компенсації вартості такого використання, крім випадків, коли таке надання зумовлено виконанням платником податку трудової функції відповідно до трудового договору (контракту) чи передбачено нормами колективного договору або відповідно до закону в установлених ними межах; б) вартості майна та харчування, безоплатно отриманого платником податку, крім випадків, визначених цим Кодексом для оподаткування прибутку підприємств. Додатково до винятків, передбачених підпунктом «а» цього підпункту, не вважаються додатковим благом платника податку доходи, одержані у формі та розмірах, що підлягають включенню роботодавцем до собівартості реалізованих товарів, виконаних робіт, наданих послуг, а також кошти, вартість послуг, проживання, проїзду, харчування, спортивного одягу, аксесуарів, взуття та інвентарю, колясок для осіб з інвалідністю, у тому числі які призначені для участі осіб з інвалідністю в фізкультурно-реабілітаційних та спортивних заходах, лікарських та медико-відновлюваних засобів та інших доходів, наданих (виплачених) платнику податку учаснику спортивних (крім професійного спорту), фізкультурно-оздоровчих заходів, заходів з фізкультурно-оздоровчої діяльності та фізкультурно-спортивної реабілітації, що фінансуються з бюджету та/або бюджетними організаціями, іншими неприбутковими організаціями, внесеними до Реєстру неприбуткових організацій та установ на дату надання таких коштів. Також не вважається додатковим благом платника податку сплачена суб`єктом кінематографії вартість товарів та послуг, а саме проїзду, проживання, харчування, охорони, страхування, медичного обслуговування, тренування, навчання, що пов`язані з участю такого платника податку у виробництві аудіовізуальних творів, що виробляються (створюються) суб`єктами кінематографії України, якщо це передбачено умовами договору з такими платниками податку та/або режисерським сценарієм аудіовізуального твору; в) вартості послуг домашнього обслуговуючого персоналу, безоплатно отриманих платником податку, включаючи працю підпорядкованих осіб, а також осіб, що перебувають на військовій службі чи є заарештованими або ув`язненими. Під терміном «послуги домашнього обслуговуючого персоналу» розуміються послуги з побутового обслуговування фізичної особи, членів її сім`ї або від імені чи за їх дорученням будь-якої третьої особи, включаючи ремонт або спорудження об`єктів рухомого чи нерухомого майна, що належить таким особам або використовується ними; г) суми грошового або майнового відшкодування будь-яких витрат або втрат платника податку, крім тих, що обов`язково відшкодовуються згідно із законом за рахунок бюджету або звільняються від оподаткування згідно з цим розділом; ґ) суми безповоротної фінансової допомоги (крім суми процентів умовно нарахованих на таку допомогу); д) основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом. За кредитом, що отриманий на придбання житла (іпотечний кредит), платник податку має право на сплату суми податкового зобов`язання, нарахованого на основну суму боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності, протягом трьох років починаючи з року, в якому задекларовано суму такого податкового зобов`язання. Для розстрочення такої суми податкового зобов`язання платник податку разом із декларацією подає до контролюючого органу заяву у довільній формі, що містить фактичні дані про суму прощеного (анульованого) кредитором боргу (кредиту та/або відсотків), підтверджену відповідними документами кредитора, та коротке пояснення обставин, що призвели до виникнення необхідності здійснення розстрочення задекларованої суми податкового зобов`язання. Суми розстрочених податкових зобов`язань розраховуються платником податку самостійно згідно з документами щодо основної суми прощеного (анульованого) кредитором боргу (кредиту) та погашаються рівними частинами кожного календарного кварталу до 20 числа місяця, наступного за кожним календарним кварталом (до 20 квітня, до 20 липня, до 20 жовтня і до 20 грудня) починаючи з кварталу, що настає за тим кварталом, у якому до контролюючого органу подано заяву у довільній формі, що містить фактичні дані про основну суму прощеного (анульованого) кредитором боргу (кредиту), підтверджену відповідними документами кредитора, та коротке пояснення обставин, що призвели до виникнення необхідності здійснення розстрочення задекларованої суми податкового зобов`язання; е) вартості безоплатно отриманих товарів (робіт, послуг), визначеної за правилами звичайної ціни, а також суми знижки звичайної ціни (вартості) товарів (робіт, послуг), індивідуально призначеної для такого платника податку, крім сум, зазначених у підпункті 165.1.53 пункту 165.1 статті 165 цього Кодексу. Якщо додаткові блага надаються у негрошовій формі, сума податку об`єкта оподаткування обчислюється за правилами, визначеними пунктом 164.5 цієї статті. Відповідно до п.п. 165.1.27 п. 165.1 ст. 165 Податкового кодексу України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включаються такі доходи: сума страхової виплати, страхового відшкодування або викупна сума, отримана платником податку за договором страхування від страховика-резидента або страховика-нерезидента, іншого ніж довгострокове страхування життя (у тому числі страхування довічних пенсій) та недержавне пенсійне забезпечення, та сума страхових (регламентних) виплат, страхових відшкодувань, що здійснюються Моторним (транспортним) страховим бюро України відповідно до Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», у разі виконання таких умов: а) під час страхування життя або здоров`я платника податку у разі: дожиття застрахованої особи до дати чи події, передбаченої договором страхування життя, чи досягнення віку, передбаченого таким договором; викупна сума в частині, що не перевищує суму внесених страхових платежів за договором страхування життя, іншого, ніж довгострокове страхування життя; в разі страхового випадку факт заподіяння шкоди застрахованій особі повинен бути належним чином підтверджений. Якщо застрахована особа помирає, сума страхової виплати, яка належить вигодонабувачам або спадкоємцям, оподатковується за правилами та ставками, встановленими для оподаткування спадщини (вигодонабувач прирівнюється до спадкоємця); б) під час страхування майна сума страхового відшкодування не може перевищувати вартість застрахованого майна, визначену за звичайними цінами на дату укладення страхового договору, збільшену на суму сплачених страхових платежів (страхових внесків, страхових премій); в) під час страхування цивільної відповідальності сума страхового відшкодування, а під час страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів сума страхових (регламентних) виплат, страхових відшкодувань, що здійснюються Моторним (транспортним) страховим бюро України відповідно до Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», не може перевищувати розмір шкоди, фактично заподіяної вигодонабувачу (бенефіціару), що визначається за звичайними цінами на дату такої страхової виплати. Так, із наведених вище норм закону випливає, що правовідносини, які виникли між сторонами регулюються положеннями ЦК України, оскільки сума надмірно перерахованої (виплаченої) державної соціальної допомоги є майном, збереженим без достатньої правової підстави, а тому на правовідносини з повернення цієї суми поширюються приписи глави 83 ЦК України. Як було встановлено судом, в період з 01 квітня 2019 року по 31 серпня 2019 року позивачем на підставі відповідної заяви про призначення соціальної допомоги відповідачці була призначена та виплачувалась державна соціальна допомога малозабезпеченим сім`ям та допомога на дітей одиноким матерям. В подальшому позивачем була проведена перевірка, якою встановлено, що відповідачка надала невірну інформацію про доходи, внаслідок чого були надмірно виплачені кошти в сумі 15526 гривень 91 копійок. Разом із цим, положеннями ст. 1215 ЦК України встановлено як загальне правило (поверненню не підлягає допомога, яка виплачена юридичною особою добровільно), так і виключення з нього відсутність розрахункової помилки зі сторони платника та недобросовісність з боку набувача. Наявність хоча б однієї з таких підстав виключає можливість застосування загального правила. Тобто, відсутність розрахункової помилки та добросовісність набувача презюмується, а тягар доказування наявності лічильної помилки та недобросовісності набувача покладається на платника. Саме особа, яка сплатила грошову суму, має довести, що виплата була здійснена внаслідок рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача, а в протилежному випадку така грошова сума поверненню не підлягає. Така ж правова позиція висловлена й у висновках Верховного суду, викладених у постанові від 20 лютого 2018 року (справа № 174/406/16-ц). При цьому, добросовісність є оціночним поняттям, яке передбачає собою сумлінну, чесну поведінку набувача, відсутність з його боку мети зловживати наданим правом, тоді як недобросовісність, навпаки, може проявлятися у зловживанні правом у власних інтересах та на шкоду інтересам іншій особі, несумлінне ставлення до власних обов`язків тощо, тобто така поведінка має бути умисна та переслідувати конкретну мету. Судом встановлено, що відповідачці ПрАТ «Страхова компанія «Довіра та Гарантія» була виплачена сума страхового відшкодування в розмірі 12000 гривень 00 копійок. Зазначена сума була перерахована АТ «Банк Форвард», який є вигодонабувачем за договором страхування, і в подальшому саме ця виплата була зарахована в якості погашення заборгованості відповідачки за кредитним договором. Будь-яких інших доходів або грошових виплат в розмірі 12000 гривень відповідачкою не отримувалось. Отже, вбачається, що зазначені в Державному реєстрі фізичних осіб платників податків суми отриманого відповідачкою в 4 кварталі 2018 року доходу в розмірі 12000 гривень 00 копійок від АТ «Банк Форвард» дохід (код 126 додаткове благо) та доходу в розмірі 12000 гривень 00 копійок від ПрАТ «Страхова компанія «Довіра та Гарантія» (код 151 страхові виплати) є однією й тією ж сумою, яка була виплачена відповідачці як страхове відшкодування. Також суд враховує, що зазначена сума страхового відшкодування згідно положень п.п. 165.1.27 п. 165.1 ст. 165 Податкового кодексу України не включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку. Натомість, АТ «Банк Форвард» вказана сума страхового відшкодування була помилково визначена як така, з якої має бути нарахований, утриманий і сплачений податок. При цьому банк послався на норми абзац «г» п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України і не врахував, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку має включатися дохід, отриманий платником податку як додаткове благо, крім випадків, передбачених статтею 165 Податкового кодексу України. Таким чином, судом не встановлено факту недобросовісного набуття відповідачкою бюджетних коштів в розмірі 15526 гривень 91 копійок, оскільки нею додатковий дохід, який включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку, в 4 кварталі 2018 року не отримувався. А подвійний облік в Державному реєстрі фізичних осіб платників податків однієї й тієї ж самої грошової суми за різними кодами не може свідчити про недобросовісність відповідачки. Крім того, за загальним правилом, до розрахункових помилок належать неправильності в обчисленнях, дворазове нарахування певної виплати за один і той самий період тощо, і не можуть вважатися ними не пов`язані з обчисленнями помилки в застосуванні закону та інших нормативно-правових актів. Вбачається, що в даному випадку нарахування та виплата відповідачці державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям та допомоги на дітей одиноким матерям здійснювалися позивачем добровільно і за відсутності будь-яких лічильних (рахункових) помилок. Посилання представника позивача на те, що грошові кошти підлягають поверненню, так як вони є надмірно виплачені через подачу недостовірної інформації відповідачкою, суд не може прийняти до уваги, оскільки такі посилання є необґрунтованими та безпідставними. Так, в ході судового розгляду представником позивача не було надано жодних належних та допустимих доказів того, що відповідачка діяла недобросовісно та не повідомила про отриманий дохід як додаткове благо в розмірі 12000 гривень 00 копійок, який включається до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку. Відсутні такі докази й в матеріалах справи. Самі по собі посилання представника позивача про необхідність повернення відповідачкою надмірно виплачених бюджетних коштів без доведення обґрунтованості підстав такого повернення, не можуть бути покладені в основу судового рішення, оскільки доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. На підставі вищевикладеного, аналізуючи зібрані у справі докази, кожний окремо та всі в сукупності, суд приходить до висновку про неможливість задоволення позову, оскільки відсутні передбачені законом підстави для стягнення з відповідачки надмірно виплачених бюджетних коштів, а тому в задоволенні позову необхідно відмовити.

Outcome: dismissed