Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-25 00:00:00

Керівник Новоград-Волинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Управління фінансів Ємільчинської районної державної адміністрації звернувся до суду з позовною заявою до [PERSON] про стягнення шкоди, завданої незаконною порубкою дерев. Позовні вимоги мотивує тим, що розслідуванням у кримінальному провадженні № 12016069900000882 від 01.06.2016 року за знаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, установлено, що 27.06.2018 року приблизно о 12 годині 00 хвилин у [PERSON] під час його перебування в с. Куліші Ємільчинського району Житомирської області виник умисел, спрямований на вчинення незаконної порубки дерев породи «дуб» у кварталі № 23 виділах № 9, 11 Барашівського лісництва ДП «Ємільчинське лісове господарство», що поблизу с. Червоний Бір Ємільчинського району Житомирської області. Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконну порубку дерев у лісі, [PERSON] взяв у свого знайомого, який не був обізнаний про злочинний намір останнього, бензопилу марки «Shtill-361», а також два автомобілі марки «Камаз» та «Зіл» з причепами, керувати якими попросив двох свої знайомих на ім'я Андрій та [PERSON], які також не були обізнані щодо протиправності дій [PERSON] Даного ж дня, приблизно о 21 годині 30 хвилин [PERSON] з двома останніми вказаними особами на зазначених вище транспортних засобах приїхав до кварталу № 23 виділів № 9, 11 Барашівського лісництва ДП «Ємільчинське лісове господарство», що поблизу с. Червоний Бір Ємільчинського району Житомирської області, де [PERSON] з корисливого мотиву, не маючи на те спеціального дозволу (лісорубного квитка, лісового квитка, ордеру), діючи в порушення ст. 69 Лісового Кодексу України, ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», умисно здійснив незаконну порубку 43 дерев породи «дуб», шляхом їх повного відокремлення від кореня у спосіб спилювання за допомогою бензопили марки «Shtill-361». В подальшому [PERSON] розкрижував зрізані ним дерева породи «дуб» на колоди, частину з яких погрузив на причепи автомобілів, на яких вони приїхали, після чого перевіз їх до подвір'я будинку за місцем свого проживання за адресою: [INFO]. Залишок зрізаних дерев [PERSON] М, залишив на місці вчинення незаконної порубки. 28.06.2018 року в ході проведення огляду за місцем проживания [PERSON] за адресою: Житомирська область, Ємільчинський район, с. Куліші, пров. Зелений, буд. 8, працівниками поліції було виявлено та вилучено 57 колод дерев породи «дуб», незаконну порубку яких вчинив останній. Наведені вище обставини, підтверджені вироком Ємільчинського районного суду Житомирської області від 29.10.2018 року, яким [PERSON] визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та який 28.11.2018 року набрав законної сили. До теперішнього часу [PERSON] у добровільному порядку не відшкодував шкоду, заподіяну ним навколишньому природному середовищу самовільною порубкою дерев, чим завдає шкоди державним інтересам. Разом з тим, Барашівською сільською радою Ємільчинського району Житомирської області не вжито жодних заходів, у тому числі пред'явлення позовів про відшкодування заподіяної шкоди, що свідчить про бездіяльність органу, уповноваженого здійснювати відповідні правовідносини. У зв'язку з наведеним позивач просить стягнути з [PERSON] на користь Барашівської сільської ради Ємільчинського району Житомирської області шкоду, заподіяну ним внаслідок самовільної порубки дерев на загальну суму 415176,38 грн., а також судові витрати покласти на відповідача. Ухвалою Ємільчинського районного суду Житомирської області від 21.01.2019 року відкрито провадження та призначено розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами та надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву. Згідно поштового повідомлення, яке повернулось на адресу суду, відповідач 02.02.2019 року отримав копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви разом з копіями доданих документів. Таким чином, відповідач [PERSON] вважається належним чином повідомленим про розгляд його справи судом, відзиву на позовну заяву не надіслав. З огляду на вищезазначене суд, на підставі ч. 5 ст. 279 ЦПК України, розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Відповідно до положень ч. 2 ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалось. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, судом встановлені такі обставини. Вироком Ємільчинського районного суду Житомирської області від 29.10.2018 року у кримінальній справі № 277/1051/18 встановлено, що вина [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення є доведеною, дії відповідача кваліфіковані за ч. 1 ст.\~246\~КК України як незаконна порубка дерев у лісі, що заподіяло істотну шкоду, визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, та призначено покарання у виді 1 (одного) року обмеження волі. На підставі ст.\~75\~КК України [PERSON] звільнено від відбування призначеного покарання у виді обмеження волі з випробуванням та встановлено іспитовий строк 1 (один) рік. (а.с. 7-9). Як зазначено у вироку Ємільчинського районного суду Житомирської області від 29.10.2018 року, своїми діями обвинувачений [PERSON] заподіяв істотну шкоду на загальну суму 415176 гривень 38 копійок. Внаслідок протиправних дій відповідача навколишньому природному середовищу було спричинено шкоду на загальну суму 415176,38 грн., що підтверджується розрахунком заподіяної шкоди ДП «Ємільчинське ЛГ» незаконною порубкою дерев породи дуб в кількості 43 дерев в кварталі 23, виділ 9, 11 Барашівського лісництва, проведеним згідно додатку 1 до Постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 23\~липня 2008\~року №\~665\~«Про затвердження\~такс для\~обчислення розміру\~шкоди,\~заподіяної лісу» з урахуванням індексації затверджених цією постановою такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами. Згідно статті 66 Конституції України, кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до частини 1 статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. З урахуванням наведеного, суд вважає, що шкода завдана навколишньому природному середовищу неправомірними діями відповідача підлягає відшкодуванню в повному обсязі. Частиною 4 ст.\~68\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» унормовано, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Дана норма Закону знайшла своє відображення і у ст. 107 Лісового кодексу України. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцем розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Стаття 1\~частини 68\~Лісового кодексу\~України вказує, що спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється на лісових ділянках, які виділяються для цієї мети, без надання земельних ділянок. Відповідно до ч. 1 ст. 69 Лісового кодексу України, спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Відповідно до п. 1 ст. 105 Лісового Кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Згідно ст. 107 Лісового Кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що одним з джерел формування державного та місцевого фондів охорони навколишнього природного середовища, які утворюються у складі державного та відповідного місцевого бюджету, є частина грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством. Пунктом 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України визначено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 69 Бюджетного кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70% грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів - 50%, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20%, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70%. Частиною 2 статті 40\~Закону України\~«Про рослинний\~світ» передбачено, що відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об'єктів рослинного світу. Згідно ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. У рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі № 1-1/99 зазначено, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, тому прокурор, у кожному конкретному випадку, з посиланням на законодавство, самостійно визначає, в чому саме відбулося, чи може відбутися, порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб'єктів права власності та господарювання тощо. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначають з посиланням на законодавство, на підставі якого подасться позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об'єктами права власності українського народу від імені якого права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Вказане положення міститься також у ст. 324 ЦК України. Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та іншими законами (ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»), Згідно з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму ВСУ № 14 від 18.12.2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», розглядаючи позов, який випливає з кримінальної справи, суд не вправі обговорювати вину відповідача, а може вирішувати питання лише про розмір відшкодування. З цих підстав, суд вважає доведеною вину відповідача [PERSON] у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, результатом якого стало заподіяння шкоди на загальну суму 416176,38 грн. Відповідно до статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. При цьому, збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно із ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обовязковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Оскільки відповідач проти позову не заперечив, відзиву на позовну заяву у визначені судом строки не подав, а тому суд вважає, що він повністю погодився із позовом і не заперечував викладені в ньому обставини та не наполягав на їх доведенні згідно вимог ст. 81 ЦПК України. Крім того, в силу положень ч. 6 ст. 82 ЦПК України обставини вчинення [PERSON] кримінального правопорушення встановлені вироком суду від 29.10.2018 року, який набрав законної сили, є обовязковими для суду у даній справі та, як наслідок, не потребують доказуванню. Враховуючи вищенаведене, вина [PERSON] у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, доведена, заподіяна шкода пов'язана із вчиненням даного злочинного діяння, а тому суд приходить до переконання, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню у повному обсязі. З урахуванням задоволення позову відповідно до ст.\~141\~ЦПК України та п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з відповідача необхідно стягнути в дохід держави судовий збір.

Outcome: approved