Jurisdiction: civil
Date: 2014-09-24 00:00:00

Київрибоохорона звертається до суду з вказаним позовом в інтересах держави в особі Матюшівської сільської ради мотивуючи тим, що відповідач [PERSON] грубо порушив Правила рибальства, а саме: 14.09.2013 року о 08-15 год. перебуваючи на Матюшівському водосховищі, розташованому на р.Роставиця в басейні р.Рось біля с.Матюші Білоцерківського району Київської області, ловив рибу забороненим знаряддям лову-сітками з жилки, при цьому виловив рибу цінних видів: судак -4 шт., товстолоб -4 шт., карась -2 шт., лящ-7 шт. Своїми діями відповідач порушив вимоги ст.ст. 52-1, 63 Закону України «Про тваринний світ», п.3.15 Правил рибальства, постановою судді Білоцерківського міськрайонного суду від 01.11.2013 року [PERSON] визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, проте питання відшкодування збитків, заподіяних рибному господарству України, не вирішено, згідно довідки-розрахунку сума шкоди становить 4284 грн. А тому Київрибоохорона просить суд стягнути з відповідача майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, в розмірі 4284 грн., судові витрати покласти на відповідача. Представник Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Київській області /Київрибоохорона/ в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надано заяву, в якій просить провести розгляд справи без участі їх представника, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, щодо ухвалення заочного рішення не заперечує. Представник Матюшівської сільської ради Білоцерківського району -сільський голова Кознозій О.С. також надав до суду письмову заяву щодо розгляду справи без його участі, позов підтримав. Відповідач до суду не з'явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином під розписку, причини його неявки суду невідомі, заяви щодо розгляду справи без його участі до суду не надходило, а тому на підставі ст.ст.224-226 ЦПК України суд вважав за можливе провести заочний розгляд даної справи за письмовою згодою представника позивача. Оглянувши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав. Так, по справі встановлено, що 14 вересня 2013 року о 08-15 год. [PERSON], перебуваючи на Матюшівському водосховищі, розташованому на р.Роставиця в басейні р.Рось біля с.Матюші Білоцерківського району Київської області, ловив рибу забороненим знаряддям лову-сітками з жилки, при цьому виловив рибу цінних видів: судак -4 шт., товстолоб -4 шт., карась -2 шт., лящ-7 шт. Своїми діями [PERSON] порушив вимоги ст.ст.52-1, 63 Закону України «Про тваринний світ», п.3.15 Правил рибальства. Відповідно до постанови судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01.11.2013 року по справі №357/14475/13-ц 3/357/5133/13 [PERSON] визнано винним у вчиненні, правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн., також прийнято рішення про конфіскацію сіток з жилки та виловленої риби. Наведені обставини стверджуються копією постанови про притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності та копією протоколу про адміністративне правопорушення від 14.09.2013 року № 01118. За приписами ст.52-1 Закону України «Про тваринний світ», для добування об'єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих, капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем /електровудок/, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових /волосінних/ сіток /крім тих, що призначені для промислового лову/, а також інших засобів, заборонених законом. Згідно п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року № 19, розроблених відповідно до Закону України «Про тваринний світ» та Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою КМ України від 18.07.1998 року № 1126, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї /за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання/, промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Відповідно до ст.63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в виготовленні, зберіганні, реалізації та застосуванні заборонених знарядь добування тварин. Як вказано вище, відповідача було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП, а саме: за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову). В ч.4 ст.61 ЦПК України передбачено, що вирок у кримінальній справі, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою. Отже, саме відповідач згідно приписів вищенаведених правових норм має нести відповідальність за шкоду, спричинену його діями рибному господарству України. Статтями 68,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України в повному обсязі. Відповідно до ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. За ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно довідки-розрахунку сума збитків, заподіяних відповідачем рибному господарству України, становить 4284 грн. Розмір шкоди визначено відповідно до такс, затверджених постановою КМ України від 21.11.2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування /збирання/ або знищення цінних видів водних біоресурсів». Відповідно до ст.47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Якщо питання про відшкодування винним майнової шкоди, завданої в результаті вчинення адміністративного правопорушення, не вирішено відповідно до частини 1 або частини 2 ст.40 КУпАП, то згідно частини 3 цієї статті питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Отже, оскільки неправомірними діями відповідача рибному господарству нанесені збитки, питання про відшкодування ним шкоди не вирішено під час розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності, то з відповідача належить стягнути заподіяну ним шкоду в сумі 4284 грн. Згідно з п.7 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються державні органи, підприємства, установи, організації, громадські організації та громадяни, які звернулись у випадках, передбачених законодавством, із заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб. А тому на підставі ст.88 ЦПК України з відповідача належить стягнути на користь держави судовий збір в сумі 243 грн.60 коп. Враховуючи наведене та

Outcome: approved