Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-06 00:00:00

І. Виклад позиції позивача та відповідача 31 серпня 2020 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування моральної (немайнової) шкоди, завданої вчиненням злочину та витрат на правничу допомогу, у якому просив стягнути з відповідача на свою користь 128\~000, 00 грн. моральної (немайнової) шкоди та 15\~000, 00 грн. витрат на професійну правничу допомогу адвоката. В обґрунтування позовних вимог вказав, що 08.08.2016 близько 21.00 год., [PERSON] в ході раптово виниклого конфлікту спричинив легкі тілесні ушкодження [PERSON] , який був визнаний у кримінальному провадженні потерпілим, оскільки кримінальним правопорушенням йому завдані фізична та моральна шкода. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 21.01.2020 року в справі №766/11335/18 [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 125 КК України на підставі ст. 49 ч.1 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності. Кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №12016230020003044 від 09.08.2016 року за обвинуваченням [PERSON] , [INFO] у вченні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 125 ч.2 КК України закрито. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07 02 2020 року в справі №766/11335/18, виправлено описку в резолютивній частині ухвали суду від 21.01.2020 року поповнивши її наступним абзацом: «Заявлений потерпілим [PERSON] цивільний позов про стягнення з [PERSON] завдану йому вчиненням кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, майнову шкоду в розмірі 10 000 грн. - витрати на отримання правової допомоги від адвоката та моральної шкоди в розмірі 128 000,00 грн. - залишити без розгляду. Роз`яснити потерпілому [PERSON] , що залишення цивільного позову без розгляду в рамках кримінального провадження не позбавляє його права звернутися до суду із позовом в порядку цивільного судочинства». Неправомірними суспільно-небезпечними діями відповідача позивачу завдано немайнових втрат, спричинених моральними стражданнями, які позначили негативні зміни у житті потерпілого: щоденні думки та спогади про наслідки психотравмуючої події, можливого повторення подій, негативні переживання та спогади, потреба в униканні аналогічних обставин, насторога, тривога, емоційні та тілесні реакції при згадуванні; важкість виконання повсякденних обов`язків, фіксованість уваги на проблемі повернення коштів, переживання: незручностей та психологічного дискомфорту, тимчасова відірваність від активного соціального життя, знижений та нестійкий настрій, порушення сну, неприємні сновидіння, емоційна напруга, нервозність, дратівливість, реакції замикання, бажання уникати контактів, почуття образи, обурення, приниженої гідності; побоювання щодо майбутнього психологічного стану здоров`я. Через події, що сталися, у позивача виникли негативні психосоматичні та психоемоційні зміни: порушення сну, швидка втомлюваність, пасивність, знижений настрій, пригніченість, нервозність, дратівливість, образливість, чутливість, реакції замикання, фіксованість на негативних переживаннях, емоційна напруга, насторога, невпевненість в собі, відчуття власної трудової неповноцінності, тривога з приводу майбутнього. Були порушені актуальні життєві та робочі плани, погіршені можливості побудови та реалізації нових життєвих перспектив і трудових планів, нової продуктивної самореалізації. Наслідки події, що сталася, потягли за собою нераціональне витрачання життєвого часу, обумовили необхідність залучання значних фізичних, душевних та матеріальних ресурсів, дотепер вимагають компенсаторних можливостей задля їх подолання. У зв`язку із вчиненням кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, позивачу завдано моральну шкоду, яку відповідно до акту амбулаторної судово-психологічної експертизи від 22.09.2017 року №086-2017, визначає у розмірі 128 000, 00 грн. та просить стягнути з відповідача в рахунок компенсації моральних страждань. Крім того, позивачем в обґрунтування вимог щодо відшкодування судових витрат зазначено, що судові витрати понесені позивачем на правову допомогу в межах кримінальної справи підлягають відшкодуванню також за рахунок відповідача, а тому просив стягнути їх у розмірі 15000,00 грн. в рахунок відшкодування витрат на правову допомогу. Відповідач відзиву на позов не подав, був належним чином повідомлений про судовий розгляд справи. ІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22.10.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з призначенням судового засідання для розгляду справи по суті на 25.11.2020 року. У зв`язку з неявкою відповідача розгляд справи відкладено на 14.12.2020 року. У зв`язку з відсутністю світла у приміщенні суду 14.12.2020 року справа не розглядалася. Судове засідання призначено на 25.01.2021 року. У зв`язку з неявкою відповідача розгляд справи відкладено на 01.03.2021 року. За клопотанням відповідача розгляд справи відкладено на 31.03.2021 року. За клопотанням відповідача розгляд справи відкладено на 12.05.2021 року. У зв`язку з перебуванням головуючої судді на лікарняному розгляд справи не відбувся, призначено на 27.05.2021 року. У зв`язку з неявкою відповідача розгляд справи відкладено на 07.06.2021 року. Позивач в судове засідання не з`явився, у раніше поданій заяві адвокат Захарченко В.В. діючи в його інтересах подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечував. У судове засідання у час призначений для розгляду справи за суттю, відповідач повторно не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлено належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду місцем його проживання, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125. ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» (№12307/16) визначив, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання, то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб - сторінка суду, а тому право такої особи на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод порушено не було. Як передбачено п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. З поштових повідомлень №7300309354345, №7300310282315 та інших встановлено, що у встановлений процесуальним законодавством строк, відповідач будучи повідомленим належним чином, відзиву на позов не подав про причини неможливості вчинення процесуальних дій суду не повідомлено. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Таким чином, враховуючи згоду представника позивача про розгляд справи у його відсутності у заочному порядку із ухвалення рішення при заочному розгляді справи на підставі поданих позивачем документів та повторної неявки у судове засідання належним чином повідомленого про день, час та місце судового розгляду справи відповідача і відсутності будь-яких заяв від нього, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи із ухваленням заочного рішення, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до ч. 8 ст.279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 31.05.2017 року призначено по кримінальному провадженню внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №12016230020003044 від 09.08.2016 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України судово-психологічну експертизу потерпілому [PERSON] , на вирішення якої поставлено наступні питання: 1) чи були спричинені [PERSON] , [INFO] психологічні (моральні) страждання у наслідок завдання йому тілесних ушкоджень, [PERSON] та [PERSON] , що мало місце 08.08.2016 близько 21.00 год., на території автостоянки за адресою: [ADDRESS] , а саме: струс головного мозку, синці обличчя , крововиливи в слизисту губ, що відносяться до легких тілесних ушкоджень, які потягли короткочасний розлад здоров`я та крововиливи в м`які тканини правої верхньої кінцівки, зсадини правої верхньої кінцівки, які відносяться до легких тілесних ушкоджень ? 2) якщо так, то який орієнтовний розмір компенсації, завданих особисто [PERSON] , [INFO] , внаслідок спричинення йому легких тілесних ушкоджень, що спричинило короткочасний розлад здоров`я та легких тілесних ушкоджень, моральних страждань, моральної шкоди, у грошовому еквіваленті ? Актом амбулаторної судово-психологічної експертизи №086-2017 у справі №766/4938/17 від 22.09.2017 року, встановлено, що [PERSON] , [INFO] отримав «легкі тілесні ушкодження … струс головного мозку, синці обличчя, крововиливи у слизисту губ, крововиливи у м`які тканини правих верхніх кінцівок, садна правої верхньої кінцівки», переніс легко виражений стресовий стан, який супроводжувався порушенням настрою, емоційними порушеннями, негативними переживаннями, порушенням сну, порушення працездатності, порушення соціальних контактів. Досліджувана ситуація є для [PERSON] психотравмуючою: коефіцієнт «сумарного стресового еквівалента» відповідає легко вираженому ступеню. Сума матеріального еквівалента моральної шкоди для [PERSON] може дорівнювати: а) при простій необережності дій відповідача - 32 000 грн.; при грубій необережності дій відповідача - 64 000 грн.; при непрямому намірі дій відповідача - 96 000 грн.; при прямому намірі дій відповідача - 128 000 грн. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 21.01.2020 року в справі №766/11335/18 [PERSON] звільнено від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 125 КК України на підставі ст. 49 ч.1 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності. Кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №12016230020003044 від 09.08.2016 року за обвинуваченням [PERSON] , [INFO] у вченні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 125 ч.2 КК України закрито. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.02.2020 року в справі №766/11335/18 виправлено описку в резолютивній частині ухвали суду від 21.01.2020 року доповнено її наступним абзацом: «Заявлений потерпілим [PERSON] цивільний позов про стягнення з [PERSON] завдану йому вчиненням кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 125 КК України, майнову шкоду в розмірі 10 000 грн. - витрати на отримання правової допомоги від адвоката та моральної шкоди в розмірі 128 000,00 грн. - залишити без розгляду. Роз`яснити потерпілому [PERSON] , що залишення цивільного позову без розгляду в рамках кримінального провадження не позбавляє його права звернутися до суду із позовом в порядку цивільного судочинства». ІV. Оцінка Суду. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до частин першої та другої статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Згідно з частиною третьої цієї статті моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Пунктами 3, 9, 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.95 р. №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», з подальшими змінами та доповненнями, передбачено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку із порушенням наданих прав, порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя. Розмір відшкодування моральної (немайнової шкоди) суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (душевних, психічних), яких зазнав позивач та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості. Згідно із п. 5 вищевказаної постанови Пленуму, відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Таким чином, визначення розміру моральної шкоди в грошовому еквіваленті належить до компетенції суду на підставі прямої вказівки ЦК України, а проведення експертизи для визначення розміру такої шкоди не є абсолютно необхідним. Суд в будь-якому випадку повинен самостійно визначити обґрунтований розмір моральної шкоди залежно від критеріїв, наведених в ЦК України, а також з урахуванням будь-яких інших обставин, які мають істотне значення,

Outcome: approved