Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-13 00:00:00

І. Зміст позовних вимог. В липні 2021 року [PERSON] звернувся до суду з зазначеним позовом, який обґрунтовував тим, що [INFO] померла його матір [PERSON] . На випадок своєї смерті [PERSON] заповіт не склала. Позивач є єдиним спадкоємцем першої черги за законом. При цьому, у встановлений законом шестимісячний строк він не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . Оскільки, був переконаний, що у зв`язку з фактичним проживанням разом з спадкодавцем на час відкриття спадщини, він у будь-який час може звернутись з заявою до нотаріальної контори про видачу свідоцтва про право на спадщину. Тому [PERSON] просить визначити йому додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] . ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] підтримав позов та просив суд його задовольнити. Представник Бориспільської міської ради Київської області направив до суду заяву, якою просив розглянути справу за відсутності представника міської ради та вказав, що просить ухвалити рішення за наявними матеріалами справи (а.с.15). ІІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 липня 2021 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче засідання (а.с.12). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 01 вересня 2021 року, занесеною до протоколу судового засідання, у Бориспільської міської державної нотаріальної контори витребувано належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної щодо майна [PERSON] , яка померла [INFO] (а.с.19-20). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 03 листопада 2021 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.99). IV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що [INFO] померла [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.6). Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з земельної ділянки площею 3,0944 га з кадастровим номером 3220886400:03:001:0020 з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташовується в Київській області, Бориспільський район, Рогозівська сільська рада (а.с.8). На випадок своєї смерті [PERSON] заповіт не склала. Тому після її смерті спадкування здійснювалось за законом. Позивач є спадкоємцем першої черги за законом, що підтверджується копією свідоцтва про народження, виданого на його ім`я (а.с.7). У встановлений законом строк позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Вказана обставина підтверджується листом державного нотаріуса Бориспільської міської державної нотаріальної контори Кардашевської М.В. №1024/01-16 від 08 вересня 2021 року, згідно спадкова справа після смерті [PERSON] не заводилась (а.с.24). Спірні правовідносини регулюються гл.87 «Здійснення права на спадкування» книги шостої «Спадкове право» ЦК України. V. Оцінка судом доказів та аргументів сторін. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування. У відповідності до ч.1 ст.1268 та ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Згідно з ч.1 ст.1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснив Пленуму Верховного суду України в п.24 постанови №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути визнані: хвороба; від`їзд, відрядження; необізнаність особи з порядком прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно; необізнаність особи про наявність спадкового майна; юридичне не освідчення. З пояснень представника позивача [PERSON] , наданих у судовому засіданні, встановлено, що у зв`язку з юридичною необізнаністю, [PERSON] помилково вважав, що спільне проживання та ведення спільного господарства із спадкодавцем, є достатнім для підтвердження права на спадщину. Крім цього, встановлено, що в період з квітня по грудень 2019 року [PERSON] , будучи капітаном моторної яхти, перебував на плавзасобі з метою його підготовки до роботи в навігаційний період та забезпечення функціонування (а.с.41). Враховуючи зазначене, суд вважає, що [PERSON] пропустив строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини у зв`язку з поважними причинами. Тому вважає допустимим визначити [PERSON] додатковий строк тривалістю три місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] . На підставі викладеного та

Outcome: approved