Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-18 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача. 1. У листопаді 2019 року позивач звернувся до суду з позовом до Слов`янської міської ради Донецької області, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтувавши свої вимоги тим, що [INFO] на тимчасово непідконтрольній території України: м. Алчевськ, Луганської області, померла її матір [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про смерть. Однак, вона пропустила шестимісячний строк для подання зави про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки остання проживала на тимчасово окупованій території, а саме в м. Алчевськ, Луганської області. У зв`язку з проведенням бойових дій, вона тривалий час не могла виїхати на окуповану територію. У зв`язку з вищевикладеним, просить суд, визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , два місяця. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. 2. Позивач [PERSON] та її представник адвокат Керанчук В.Б. в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити. 3. Представник\~відповідача Слов`янської\~міської ради\~Донецької області в судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи без участі представника, просив винести рішення на розсуд суду, із урахуванням наявних у справі матеріалів. ІІІ. Процесуальні дії у справі. 4. Ухвалою судді від 27.11.2019 року відкрито провадження по справі, призначено підготовче судове засідання та витребувано від приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Орлової Л.О. довідку про рух спадкової справи, що відкрилась після смерті [PERSON] , [INFO] , померлої [INFO] в м. Алчевськ Луганської області, а також відомості про те чи звертався хто-небудь до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини чи з заявою про відмову від прийняття спадщини після смерті вищезазначеної особи, а також запросити інформацію про те чи є заборона на відчуження спадкового майна, що залишилось після померлого, та чи було розпорядження спадкодавця [PERSON] на дане майно на момент смерті. 5. Ухвалою суду від 09.12.2019 року закрито підготовче провадження по справі та призначено до судового розгляду. Судом на підставі частини другої статті 247 Цивільно-процесуального кодексу України (далі\~ЦПК), у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. ІV. Фактичні обставини, встановлені Судом та зміст спірних правовідносин. 6. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , була матір`ю [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с.9). 7. [INFO] в м. Алчевську, Луганської області, померла [PERSON] , [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] від 23.07.2019 року (а.с.12). 8. Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Орлової Л.О. від 30.09.2019 року, [PERSON] відмовлено у заведенні спадкової справи, після померлої [PERSON] , у зв`язку з пропущенням строку подачі заяви для прийняття спадщини (а.с.14). V. Оцінка Суду. 9. Вирішуючи питання про поважність причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини [PERSON] , суд виходить з наступного. 10. Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Однак, позивач у встановлений законом строк не подав заяву про прийняття спадщини, тобто не прийняв її. 11. Згідно до п. 24\~Постанови №7 Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. 12. Крім того, відповідно до ч.4 ст. 10 ЦПК України, суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції. Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь\~яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»). 13. Питання\~про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним. 14. Суд враховує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки він втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця. І спочатку смерть близької людини, а потім і втрата спадкового майна будуть для нього занадто надмірним тягарем нерозмірним з його діями, і при цьому буде порушено «баланс» між інтересами держави та фізичної особи. 15. Суд погоджується з доводами позивача стосовно того, що у зв`язку з проведенням антитерористичної операції на території м. Алчевська, Луганської області, де й [INFO] померла її матір [PERSON] , та встановленням факту смерті [PERSON] (дата видачі свідоцтва про смерть - 23.07.2019 рік), вона не мала можливості звернутися вчасно до нотаріальної контори, що і стало причиною пропуску строку для подання нею заяви про прийняття спадщини. 16. З листа від 28.11.2019 року приватного нотаріуса Слов`янського міського нотаріального округу Орлової Л.О., вбачається, що нею не відкривалась спадкова справа після померлої [PERSON] , яка померла [INFO] . 17. У відповідність до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 18. Таким чином, зібрані по справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи, а також з урахуванням норм європейського законодавства по правам людини, дозволяють задовольнити позов на тій підставі, що, на думку суду, позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин і тому суд визначає позивачу додатковий строк для прийняття спадщини у продовж двох місяців з моменту набрання рішенням суду законної сили. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. 19. Позивач, відповідно до позову не вимагає компенсації за понесені нею судові витрати по справі.

Outcome: approved