Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-28 00:00:00

Керівник Бершадської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, звернувся до суду з позовом до [PERSON] , третя особа Тростянчикська сільська рада Тростянецького району Вінницької області, про відшкодування шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, в якому просив стягнути з відповідача на користь держави 27285 грн. шкоди, заподіяної незаконним виловом риби. В обґрунтування позову зазначив, що Бершадською місцевою прокуратурою за результатами опрацювання матеріалів Державної екологічної інспекції у Вінницькій області встановлено порушення вимог природоохоронного законодавства, чим завдано збитки навколишньому природному середовищу. Відповідно до протоколу №008548 від 14.09.2018 р. про адміністративне правопорушення, складеного головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) тваринного світу та біоресурсів Костик [PERSON] Є., 14.09.2018 о 01 год. 20 хв. на р. П.Буг в с. Тростянчик Тростянецького району [PERSON] ловив рибу забороненими сіткоснастевими знаряддями лову-сітками в кількості 2 шт., одна з яких довжиною 30 м, висотою 2 м, вічко 28x28 мм, інша - довжиною 30 м, висотою 2 м, вічко 28x28 мм, в результаті чого виловив рибу виду плітка в кількості 142 шт., товстолоб в кількості 50 шт., сом в кількості 1 шт., судак 4 шт., чим наніс збитки рибному господарству України. Постановою Ладижинського міського суду від 18.10.2018, яка набрала законної сили, притягнуто [PERSON] до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 4 ст. 85 КУпАП. Судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно [PERSON] питання щодо відшкодування ним шкоди, завданої рибному господарству України не вирішено. Відповідно до Постанови КМУ «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» від 21.11.2011 р. №1209, головним спеціалістом відділу державного екологічного нагляду (контролю) тваринного світу та біоресурсів Костик М.С. проведено розрахунок розміру збитків, заподіяних незаконним виловом риби. Загальна сума заподіяної шкоди [PERSON] склала 27 285 грн., з яких 12 750 грн. за незаконний вилов 50 шт. товстолоба, такса 255 грн. (50x255=12750), 425 грн. за незаконний вилов 1 шт. риби сом, такса 425 грн. (1x425=425), 12070 грн. за незаконний вилов 142 шт. риби плітка, такса 85 грн. (142x85=12070), 2040 грн. за незаконний вилов 4 шт. риби судак, такса 510 грн. (4x510=2040). Наведене свідчить про наявність протиправної поведінки, вини відповідача, факту заподіяння шкоди тваринному світу та причинно- наслідкового зв`язку між завданою шкодою та його діями. З таких підстав керівник Бершадської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області звернувся до суду з даним позовом та просить стягнути з [PERSON] шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у розмірі 27285 грн. та витрати зі сплати судового збору. Ухвалою суду від 25.07.2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі та призначено перше судове засідання для розгляду справи по суті. В судовому засіданні представник Бершадської місцевої прокуратури позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити, проти ухвалення судом заочного рішення не заперечив. Представник Державної екологічної інспекції у Вінницькій області в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Представник Тростянчицької сільської ради Тростянецького району Вінницької області в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. У судові засідання, призначені на 13.09.2019р. та 29.10.2019р. відповідач не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся судом належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, відзив на позовну заяву не подав. Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За таких обставин, суд вважає можливим відповідно до ст .ст. 223, 280 ЦПК України, розглянути справу та ухвалити заочне рішення у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів, враховуючи, що представник позивача не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі не подання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Згідно ч.8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до наступного висновку. Згідно копії протоколу №008548 від 14.09.2018 р., [PERSON] о 01 год. 20 хв. 14.09.2018 р. грубо порушив правила рибальства, а саме: на річці Південний Буг, що в с. Тростянчик Тростянецького району, ловив рибу забороненими сіткоснастевими знаряддями лову - сітками в кількості 2 шт., одна з яких довжиною - 30м., висотою - 2 м, вічко 28*28мм, інша довжиною - 30м., висотою - 2м., вічко 28*28 мм, чим порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» та завдав збитків рибному господарству України. При цьому, зловив рибу в кількості 142 шт., товстолоб в кількості 50 шт., сом в кількості 1 шт., судак 4 шт. (а.с.13). Постановою Ладижинського міського суду Вінницької області від 18.10.2018 р. [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85КУпАП та накладено на останнього адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 340 грн., з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю правопорушника, а саме: сіток в кількості 2 шт., одна з яких довжиною 30 м., висотою 2 м., вічко 28*28мм, інша довжиною - 30м., висотою - 2м., вічко 28*28 мм, та незаконно добутих водних живих ресурсів (а.с.11,12). Вищевказана постанова суду відповідачем не оскаржувалась та набрала законної сили. Відповідно до ч. 6 ст.82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Таким чином, винуватість відповідача у спричиненні шкоди державі внаслідок незаконно добутих живих ресурсів не підлягає додатковому доведенню в силу ч.6 ст.82 ЦПК України. Відповідно до статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відповідно до пункту 4 частини другої статті 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Згідно зі статтею 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Відповідно до статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі. Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, громадянином [PERSON] завдано збитків рибному господарству України на суму 27285 грн. Розмір шкоди визначено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України № 1030 від 07.11.2012 року та Такс, затверджених постановою КМУ від 21.11.2011 № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» (п. 6.2. Правил рибальства) (а.с.15). Відповідачем по справі не надано доказів помилковості чи неправильності такого розрахунку, в зв`язку в чим суд вважає його правильним. На адресу [PERSON] надсилалася письмова претензія від 11.03.2019 р. №1160/12, в якій пропонувалося останньому в добровільному порядку сплатити шкоду, завдану державі незаконним виловом риби у розмірі 27285 грн. та надати до 11.04.2019 р. Державній екологічній інспекції у Вінницькій області копію квитанції про сплату (а.с.16). Доказів того, що відповідач у добровільному порядку відшкодував шкоду, суду не надано. Враховуючи те, що судом було встановлено протиправність дій відповідача, якими завдано шкоду, суд приходить до висновку про наявність підстав для відшкодування такої шкоди шляхом компенсації вартості виловленої незаконним шляхом риби, вартість якої розраховано у відповідності до вимог постанови Кабінету Міністрів № 1209 від 21 листопада 2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», а тому позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд враховує ухвалення рішення на користь позивача, у зв`язку з чим понесені витрати по сплаті судового збору в сумі 1921,00 грн. (а.с.1) підлягають стягненню з відповідача на його користь. На підставі викладеного та

Outcome: approved