Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-03 00:00:00

\~ \~ \~ \~І. Стислий виклад позиції позивача. Керівник Красноармійської\~місцевої прокуратури\~в інтересах\~держави в\~особі Мирноградської\~міської ради\~звернувся до\~суду з\~позовом до [PERSON] \~про стягнення\~збитків,\~завданих ним\~використанням земельної\~ділянки без\~правовстановлюючих документів,\~в обґрунтування\~якого вказав,\~що відповідачу\~на праві\~власності на\~підставі договору\~купівлі-продажу\~№2953\~від 27.12.2016\~року належать\~об`єкт нерухомого\~майна (адміністративна\~будівля),\~розташована за\~адресою:\~ [ADDRESS] \~на земельній\~ділянці площею\~3275,2\~га. [PERSON] ,\~набувши право\~власності на\~об`єкт нерухомості,\~розташований на\~вказаній земельній\~ділянці,\~належним чином\~не оформила\~правовідносин щодо\~користування земельною\~ділянкою.\~Листами Мирноградської\~міської ради\~від 18.12.2018\~№ 01-11-193\~та 08.02.2019\~№01-11-018,\~18.03.2019\~№19,\~11.05.2019\~№01-11-066,\~18.06.2019\~№25\~відповідача [PERSON] \~повідомлено,\~що договір\~оренди земельної\~ділянки не\~укладено,\~а земельна\~ділянка використовується\~з порушенням\~ст.ст.\~125,\~126\~ЗК України. Право власності на земельну ділянку загальною площею 3275,2 м2, що розташована за адресою: [ADDRESS] , належить Мирноградській\~міській раді. Відповідно до інформації наданої Головним управлінням ДФС у Донецькій області надходження коштів за користування земельною ділянкою за адресою: [ADDRESS] від [PERSON] до міського бюджету за останні 3 роки не було. Не укладання договору оренди та не внесення відповідачем орендної плати за використання зазначеної земельної ділянки призвело до завдання позивачу збитків у вигляді не отриманого доходу у розмірі плати за користування вказаною земельною ділянкою. При цьому, користування нерухомістю неможливе без користування земельною ділянкою. З грудня 2016 року до теперішнього часу [PERSON] користується зазначеною земельною ділянкою без достатньої правової підстави, відповідно до положень статей 1212-1214 ЦК України повинна відшкодувати позивачу всі доходи, які він одержав або міг одержати від цього майна. Рішенням Виконавчого комітету Мирноградської міської ради №283 від 21.08.2019 затверджено акт комісії про визначення розміру збитків заподіяних [PERSON] Мирноградській міській раді використанням земельної ділянки, що розташована за адресою: [ADDRESS] , без укладення договору оренди за період з 01.07.2018 до 31.07.2019 в сумі 158163,66 грн. орендної плати за землю, виходячи з наступного: з 01.07.2018 по 31.12.2018 68592,51 грн.; з 01.01.2019 по 31.07.2019 89571,15 грн., де враховано, що нормативна грошова оцінка 1 м2 земельної ділянки складає у 2018 році 349,05 грн., у 2019 році 390,69 грн. Відповідач неодноразово запрошувалася на засідання комісії виконавчого комітету Мирноградської міської ради для визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, але жодного разу не з`явилася та про причини своєї неявки не попередила. До теперішнього часу суму збитків відповідачем не сплачено. Оскільки з часу виникнення у відповідача права власності на нерухоме майно виник і обов`язок оформити договір оренди на земельну ділянку, але відповідач свій обов`язок не виконала, а також враховуючи той факт, що відповідач сплату за користування земельною ділянкою до місцевого бюджету не вносить, просив стягнути з відповідача на користь Мирноградської міської ради збитки, завдані використанням без правовстановлюючих документів земельної ділянки, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , за період з 01.07.2018 по 31.07.2019 року в сумі 158163,66 грн., а також на користь прокуратури Донецької області судовий збір в сумі 2102 грн. \~ \~ \~ \~ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. Представник позивача до судового засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала до суду заяву про розгляд справи без участі представника за наявними у справі доказами, на позовних вимогах наполягала, просила задовольнити в повному обсязі. Представник Красноармійської місцевої прокуратури в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив задовольнити позовну заяву в повному обсязі, не заперечував проти розгляду справи у заочному порядку. Відповідач неодноразово не з`являлася в судові засідання, надаючи суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з запровадженим карантином, які задовольнялися судом. В судове засідання 04.09.2020 відповідач не з`явилася по невідомій суду причині, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Інших клопотань в порядку ст.222 ЦПК України учасниками справи суду не надано, підстави для вирішення справи шляхом укладення мирової угоди відсутні. Суд вважає, що в справі є достатньо матеріалів про права i взаємовідносини сторін i немає необхідності вислуховувати особисті пояснення осіб, які не з`явилися до суду. Враховуючи позицію прокурора, який не заперечував проти розгляду справи заочно, те, що відповідач належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, але до судового засідання не з`явилася та відзиву не надала, суд дану справу розглядає у порядку заочного провадження. ІІІ. Процесуальні дії у справі. 13.03.2020 року до органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи суддею був зроблений запит щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача, відповідь на який надійшла до суду 26.03.2020 року. 26.03.2020 року на підставі ухвали судді відкрите провадження у даній справі, яка розглядається у спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін, розгляд справи по суті призначений на 10.30 год. 24.04.2020 року, відповідачу запропоновано подати суду відзив на позовну заяву. 24.04.2020 року було задоволено клопотання відповідача та розгляд справи було відкладено на 21.05.2020 року. 21.05.2020 року було задоволено клопотання відповідача та розгляд справи було відкладено на 11.06.2020 року. 11.06.2020 року, через неявку в судове засідання відповідача розгляд справи відкладений на 13.00 год. 06.08.20202 року, оскільки суддя з 22.06.2020 року по 24.07.2020 року знаходився у черговій відпустці. 06.08.2020 року було задоволено клопотання відповідача та розгляд справи було відкладено на 04.09.2020 року. ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Право власності на земельну ділянку загальною площею 3275,2 м2, що розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с.24-25). На підставі договору купівлі-продажу від 27 грудня 2016 року № 2953, [PERSON] на праві власності належить об`єкт нерухомого майна (адміністративна будівля), що знаходиться за адресою: [ADDRESS] , розташований на земельній ділянці площею 3275,2 м2.\~ Відповідно\~до інформаційної\~довідки з\~Державного реєстру\~на нерухоме\~майно та\~Реєстру прав\~власності на\~нерухоме майно,\~на теперішній\~час [PERSON] \~є власником\~даної будівлі (а.с. 38-40). Відповідачу [PERSON] неодноразово пропонувалося звернутися зо Мирноградської міської ради з клопотанням про надання дозволу на виготовлення документації із землеустрою вказаної земельної ділянки (а.с. 17, 19, 21, 23, 26, 29, 31, 36). Рішенням Мирноградської міської ради № 283 від 21.08.2019 року затверджено акти про визначення збитків власникам та землекористувачам від 31.07.2019 року № 6 щодо нарахування [PERSON] збитків за користування земельної ділянки без оформлення правовстановлюючих документів в сумі 158163,66 грн. (а.с.32). Згідно з додатком до Акту № 6 від 31.07.2019 року, комісією з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам визначений розмір збитків завданий відповідачем [PERSON] територіальній громаді м.Мирнограда за використання земельної ділянки площею 3275,2 м2 за адресою: [ADDRESS] , в сумі 158163,66 грн. (а.с. 33-35). Відповідачу [PERSON] пропонувалось добровільно відшкодувати Мирноградській міській раді завдані збитки внаслідок використання земельної ділянки з порушенням вимог земельного законодавства загальною площею 3275,2 м2, розташованої за адресою: [ADDRESS] (а.с.36). До теперішнього часу будь-яких надходжень від [PERSON] за користування вищевказаною земельною ділянкою до місцевого бюджету м.Мирноград не надходило (а.с. 28). V. Оцінка суду. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав. Відповідно до\~статті 13 Конституції України\~земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією\~Конституцією. Суб`єктами права на землі комунальної власності згідно із\~статтею 80 ЗК України, є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування, незалежно від того, зареєстрована земельна ділянка за територіальною громадою, чи ні. Відповідно до п. 2.10 постанови Пленуму Вищого господарського суду України № 6 від 17.05.2011 «Про деякі питання практики розгляду справ у спорах, що виникають із земельних відносин», правочин, за яким переходить право власності на житлові будинки, будівлі, споруди, тягне за собою перехід права на земельну ділянку, на якій знаходиться відповідне нерухоме майно. Новий власник будинку (будівлі, споруди) у зв`язку з цим не звільняється від необхідності оформлення права на земельну ділянку відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на майно та їх обтяжень». Відповідно до п. «д» ст.\~156\~ЗК\~України власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки. Згідно з п. 3 Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам від 19 квітня 1993 року № 284 (далі - Порядок) відшкодуванню підлягають збитки власників землі і землекористувачів, у тому числі орендарів, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обґрунтовані. У п. 2 Порядку зазначено, що розміри збитків визначаються комісіями, створеними Київською та Севастопольською міськими, районними державними адміністраціями, виконавчими комітетами міських (міст обласного значення) рад. Результати роботи комісій оформляються відповідними актами, що затверджуються органами, які створили ці комісії. Згідно зі ст.\~125\~ЗК\~України право власності та право постійного користування на земельну ділянку виникає після одержання її власником або користувачем документа, що посвідчує право власності чи право постійного користування земельною ділянкою та його державної реєстрації. Згідно зі ст.ст.96, 206\~ЗК\~України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону. У відповідності до підпункту 14.1.147 пункту 14.1 статті 14\~Податкового\~кодексу\~України (далі ПК України) плата за землю - загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Згідно з підпунктом 14.1.136 пункту 14.1 статті 14\~ПК\~України орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності - обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Відповідно до ст.\~269\~ПК\~України платниками податку є власники земельних ділянок, земельних часток (паїв) та землекористувачі. Аналіз зазначених норм матеріального права дозволяє зробити висновок, що у випадку не укладення договору оренди, суперфіцію або інших правочинів як правових підстав для користування земельною ділянкою з вини користувача настають правові наслідки, передбачені статтею 157\~ЗК\~України та Порядком. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року у справі № 6-2588цс15. Статтею 287\~ПК\~України передбачено, що власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою. Таким чином з відповідача на користь позивача необхідно стягнути суму збитків з 01.07.2018 року по 31.07.2019 року в сумі 158163,66 грн., яка складається з 68592,51 грн. за період з 01.07.2018 року по 31.12.2018 року, 89571,15 грн. за період з 01.01.2019 року по 31.07.2019 року (нормативна грошова оцінка 1 м2 земельної ділянки складає у 2018 році 349,05 грн., у 2019 році 390,69 грн.). VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Судові витрати у справі складаються з судового збору в сумі 2102 грн., який в силу ст.\~141\~ЦПК\~України необхідно стягнути з відповідача на користь Прокуратури Донецької області. На підставі наведеного та

Outcome: approved