Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-23 00:00:00

І. СУТЬ ЗАЯВИ В серпні 2020 року [PERSON] звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити додатковий строк терміном в три місяці з дня вступу в законну силу рішення суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері - [PERSON] , яка померла [INFO] . В обґрунтування позову вказав, що вчасно скористатись правом на прийняття спадщини після смерті матері не мав можливості, оскільки не знав про перебування у власності останньої двох земельних ділянок, які розташовані на території Райківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області; мати проживала разом з ним у смт Бородянка, а Державні акти на право приватної власності на землю знаходилися в Райківській сільській раді й нещодавно були передані йому у зв`язку із вирішенням питання про зняття мораторію на продаж земель сільськогосподарського призначення, що й завадило звернутися до нотаріуса з відповідною заявою у визначений законом строк. ІІ. ПРОЦЕДУРА та ПОЗИЦІЇ СТОРІН Справу Бородянським районним судом Київської області передано Бердичівському міськрайонному суду Житомирської області за підсутністю. 08.09.2020 ухвалою Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області відкрито провадження у справі та призначено до судового розгляду в порядку загального позовного провадження. Ухвалою суду від 03.11.2020 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду. На адресу суду від представника позивача надійшла заява, в якій останній просить розгляд справи проводити без його участі та участі позивача; позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Відповідач в клопотанні від 17.11.2020 просить розглядати справу без участі його представника; проти задовлення позовних вимог не заперечує. У письмовій заяві третя особа просить справу розглядати без участі представника; заперечень проти позову не має. Відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, в зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ та ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] (а.с.4). Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до якої входять земельні ділянки кадастровий номер 1820885300:04:0001:0156 загальною площею 1,5044 га та кадастровий номер 1820885300:04:001:0155 загальною площею 1,4715 га, розташовані на території Райківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, які належали останній на праві власності відповідно до Державних актів на право приватної власності на землю серії ІІІ- ЖТ №048876 та серії ІІІ-ЖТ №048877 (а.с. 6,7). Заповіту [PERSON] не залишала. [PERSON] є єдиним спадкоємцем за законом першої черги, що підтверджується відомостями, наданими Бородянською районною державною нотаріальною конторою Київської області (а.с.46). 08.09.2020 державним нотаріусом Бородянської районної державної нотаріальної контори Київської області Ткаченко Ю.А. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, якою відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті його матері [PERSON] , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. ІV. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ Згідно з ч. 1 ст. 4 Цивільного процесуального України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України). Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно зі статтею 1233 Цивільного кодексу України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Статтею 1223 Цивільного кодексу України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Згідно із частинами першою, третьою, п`ятою статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Частина перша статті 1269 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У відповідності до частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Крім того, як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. N 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини. V. ОЦІНКА СУДУ Дослідивши позовну заяву, додані до неї письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на наявність обставин, які перешкоджали йому своєчасно звернутися до нотаріуса із такою заявою та зазначив, що у встановлений законом шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори, оскільки проживає у місті Києві, про перебування у власності його матері майна (земельних ділянок) не знав аж до отримання від Райківської сільської ради державних актів на право приватної власності на землю. Крім того, відповідач позов визнав; визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а відтак суд вважає, що визначення [PERSON] додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері [PERSON] відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України). Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність у нього об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті [PERSON] , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення йому додаткового строку тривалістю три місяці, який суд вважає достатнім для подання заяви про прийняття спадщини.

Outcome: approved