Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-07 00:00:00

І. Виклад позиції учасників справи. 08.07.2021 року адвокат Чепурна Н.В. звернулася з позовом в інтересах [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про стягнення з відповідачів 19441,00 грн в рахунок відшкодування матеріальної шкоди та 5000 грн в рахунок відшкодування моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири. Заявлені позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є власником квартири [ADDRESS] , яка розташована на другому поверсі п`ятиповерхового будинку. Поверхом вище розташована квартира № 52 , власником якої є відповідач [PERSON] . Крім того в квартирі № 52 зареєстрований та весь час проживає син власниці [PERSON] . Протягом 17, 18 та 19 квітня 2021 року, тобто протягом 3-х днів відбулося залиття квартири позивача з причини неналежного стеження відповідачами за станом санітарно-технічного обладнання квартири, в тому числі приладів системи гарячого водопостачання. По факту залиття квартири комісією житлового органу, а саме Дільницею з обслуговування житлового фонду № 1 КП «Новозаводське» Чернігівської міської ради був складений акт про залиття квартири від 19.04.2021 року. У результаті залиття в квартирі № 48 були пошкоджені: в санвузлі площею 2,8 м2 замочено стелю, клейове фарбування (1,20 х 1,0) та (0,50 х 0,40). За складання акту залиття позивачем на рахунок КП «Новозаводське» було сплачено 191 грн 00 к. Незважаючи на всі намагання позивача вирішити з мешканцями квартири № 52 проблему з ліквідації наслідків залиття квартири № 48 , усунути відповідачами протікання в квартирі № 52 та зобов`язати їх виконати ремонтні роботи, як було рекомендовано комісією КП «Новозаводське», ні до чого не призвели. Крім того, 25.05.2021 року трапилося чергове залиття квартири № 48 , яка належить [PERSON] . По факту залиття квартири комісією житлового органу, а саме Дільницею з обслуговування житлового фонду № 1 КП «Новозаводське» Чернігівської міської ради був складений акт про залиття квартири від 26.05.2021 року. У результаті залиття в квартирі № 48 були пошкоджені: в санвузлі площею 2,8 м2 замочено стелю - клейове фарбування, підлогу - лінолеум; в коридорі площею 4,3 м2замочено стелю - клейове фарбування (0,40х0,30), (1,0х0,35), (0,45х0,35), пошкоджено стіни - шпалери (2,70х0,50), підлогу - лінолеум; в кімнаті площею 18,9 м2замочено підлогу - лінолеум. Крім того комісією було встановлено, що причиною залиття є зірваний кран на змішувачі гарячого водопостачання в санвузлі кв. № 52 . Також комісією рекомендовано власникам квартири № 52 терміново усунути протікання, а також виконати роботи по ліквідації слідів залиття в кв. № 48 , тобто в квартирі позивача. За складання акту залиття позивачем було сплачено на рахунок КП «Новозаводське» 192 грн 00 к. Для визначення розміру збитків, що підлягають відшкодуванню, позивач була змушена звернутися до експертної фірми «Еталон», якою встановлено оцінку пошкодження внаслідок залиття як квартири так і майна. Крім матеріальної шкоди, позивачу заподіяна моральна шкода, що виразилася в тім, що вона змушена терпіти незручності, дискомфорт та нервове напруження, змушена проживати в невідремонтованій квартирі, яка після чергового залиття втрачає естетичний вигляд, в якій існує стійкий неприємний запах, підвищений рівень вологості та запах плісняви, яка є шкідливою для органів дихання. Крім того, внаслідок залиття квартири 17 , 18 та 19 квітня 2021 року як в квартирі позивача так і всього під`їзду, було перекрито холодне водопостачання протягом 3-х днів. Внаслідок залиття квартири 25.05.2021 року протягом доби квартира позивача була відімкнута від електроенергії, адже було залито електропроводку та були пошкоджені три килимові покриття. До збитків, окрім відновлювального ремонту, та відновлювання килимів в розмірі 14973 грн відносяться витрати, які понесені позивачем, та які підлягають стягненню з відповідачів: за складання висновку експерта спеціаліста в сумі 3000 грн, витрати по складанню актів залиття квартири - 191 грн та 192 грн, вартість відновлювального ремонту санвузла в квартирі відповідачів, проведеного за рахунок позивача в розмірі 1085 грн, всього розмір матеріальної шкоди, яка підлягає стягненню з відповідачів на користь позивача становить 19441 грн 00 к. Враховуючи характер і обсяг душевних та фізичних страждань, характер немайнових втрат та обставин спричинення моральної шкоди, відмови відповідачів щодо добровільного врегулювання спору, позивач вважає за необхідне визначити моральну шкоду у розмірі 5000 грн. Відповідачі відзиву на позов не подавали. Представники третьої особи позиції щодо заявленого позову не висловили. ІІ. Заяви ( клопотання) учасників справи. Представник позивача надав до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, не заперечувала проти ухвалення рішення в порядку заочного розгляду. Відповідачі, будучи належним чином повідомленими про час та місце судового засідання, не з`явились, про причини нез`явлення до суду не повідомили. ІІІ. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою суду від 20.07.2021 року відкрито провадження в справі за правилами спрощеного позовного провадження /а.с.71-72/. Судом, з огляду на приписи ч.2 ст.247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Враховуючи нез`явлення відповідачів, не подання відзиву на позов та наявну згоду позивача на проведення заочного розгляду, суд вирішив проводити заочний розгляд справи на підставі наявних у ній доказів. ІV. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 02.03.1994 [PERSON] та [PERSON] є власникамиквартириза адресою [ADDRESS] (а.с.13). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 15.09.2016 року спадкоємцем зазначеного у цьому свідоцтві майна [PERSON] , а саме Ѕ частини квартири [ADDRESS] ,є її дочка - [PERSON] (а.с.14) Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження нерухомого майна щодо об`єктів нерухомого майна від 19.09.2016 [PERSON] є власником Ѕ частки квартири за адресою: [ADDRESS] , форма власності - приватна, вид спільної власності - спільна часткова (а.с.15). 18.09.2018відповідачами було затоплено квартиру позивача, про що складено акт залиття від 20.09.2018 (а.с.16). Причиною залиття є халатне ставлення мешканців кв. № 52 до сантех. приладів у своїй квартирі (розлили воду). 16.10.2018відповідачами було затоплено квартиру позивача, про що складено акт залиття від 16.10.2018 (а.с.17). Причиною залиття є протікання на змішувачі на кухні в квартирі № 52 . 17.04.2021відповідачами було затоплено квартиру позивача, про що складено акт залиття від 19.04.2021 (а.с.18). Причиною залиття є протікання трубопроводу холодного водопостачання в квартирі № 52 (вийшов з ладу трубопровід в санвузлі). 25.05.2021відповідачами було затоплено квартиру позивача, про що складено акт залиття від 26.05.2021 (а.с.19). Причиною залиття є зірваний кран на змішувачі гарячого водопостачання в санвузлі в квартирі № 52 . Відповідно до висновку експерта С-21027 від 17.06.2021 року дійсний розмір матеріальної шкоди, завданої внутрішньому оздобленню квартири [ADDRESS] внаслідок її залиття, становить 14430 грн 00 к. (у т.ч. 20% ПДВ); дійсний розмір матеріальної шкоди, завданої килимовим виробам в квартирі [ADDRESS] , внаслідок її залиття становить: 543 грн 00 к.(у т.ч. 20% ПДВ) (а.с. 21-43) Згідно наданих квитанцій та чеків [PERSON] сплатила на рахунок КП «Новозаводське» ЧМР за складання акту про залиття, 29.04.2021 року 191 грн 00 к. та 31.05.2021 року 192 грн 00 к. (а.с.49,50). 01.06.2021 року [PERSON] сплатила 1 085 грн 00 к. на рахунок КП «Новозаводське» ЧМР за заміну сифона, заміну гофри унітаза (а.с.53) V. Оцінка Суду. За змістом положень ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Приписами статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою. Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає. При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням. Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди. Матеріалами справи встановлено, що факт залиття квартири [ADDRESS] з вини відповідачів, які є власниками квартири [ADDRESS] підтверджується актами залиття від 20.09.2018 року, від 16.10.2018 року, від 19.04.2021 року та від 26.05.2021 року, затверджених начальником дільниці з обслуговування житлового фонду № 1 [PERSON] та майстрами [PERSON] та [PERSON] . Зазначені акти у силу ст.ст.77,78 ЦПК України є належними і допустимими доказами.Разом з цим доказів відсутності вини у завданні відповідачами шкоди позивачеві суду і надано не було, твердження [PERSON] про завдання їй шкоди діями відповідачів не спростовано, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди. Також суд враховує, що відповідно до ч.2 ст.13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб. Згідно з пунктом 11 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 серпня 1992 року № 572, власники, наймачі (орендарі) приміщень житлових будинків несуть відповідальність згідно із законодавством. Відповідно до ч.ч.4-5 ст.319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі. Отже, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Невиконання цього обов`язку, якщо результатом такого невиконання є нанесення шкоди іншим особам, тягне за собою відшкодування власником збитків. Таким чином, встановивши, що позивач довела розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідачів, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, суди приходить до висновку, що позовні вимоги в частині відшкодування матеріальної шкоди підлягає задоволенню і з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню 19 441 гривень. Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки її частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування. Щодо позовних вимог [PERSON] про відшкодування відповідачами моральної шкоди, завданої їй внаслідок залиття квартири з вини відповідачів, суд приходить до такого висновку за наступних підстав. Відповідно до положень ч.1, п.3 ч.ч.2-3 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Вирішуючи питання щодо моральної шкоди, судом враховується тривалість порушення прав позивача; час та зусилля, що потрібні останній для відновлення попереднього стану; глибину її душевних та психічних страждань, пов`язаних із пошкодженням майна; порушення нормального ритму життя; тяжкість вимушених змін (неможливість використовувати належним чином своє майно), а також вимоги розумності та справедливості. Оцінивши у відповідності із вимогами ст.89 ЦК України надані учасниками справи письмові докази, суд приходить до висновку про доведеність позивачем факту спричинення їй відповідачами моральної шкоди в заявленому розмірі. VІ. Розподіл судових витрат. Враховуючи, що позивачка звільнена від сплати судового збору відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», відповідно до ст.141 ЦПК України судові витрати підлягають стягненню з відповідачів.

Outcome: approved