Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-26 00:00:00

І. Стислий виклад позиції позивача. Позивач АТ «ДТЕК «Донецькі електромережі» звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення вартості електроенергії не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією, в обґрунтування якого зазначив, що відповідач є споживачем електроенергії, яка надається йому на підставі відкритого особового рахунку № [NUMBER] за адресою: [ADDRESS] . 24.10.2017 року при проведенні перевірки виконання вимог ЗУ «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення працівниками Красноармійського РЕМ було виявлено порушення вимог Правил користування електричною енергією для населення, яке виразилось в самовільному підключенні електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схем обліку, про що був складений акт № 214727. В результаті порушення правил споживання електроенергії, згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, позивачу за період з 24.10.2014 року по 24.10.2017 року були спричинені збитки на суму 82570,77 грн. Оскільки відповідач в добровільному порядку відшкодувати суму збитків не бажає, позивач просить суд стягнути з нього на свою користь суму збитків та витрати зі сплати судового збору. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. Відповідач до судового засідання не з`явився, його представник суду пояснив, що відповідач мешкає у квартирі 1 та 2 буд.[ADDRESS] , в яких він провів реконструкцію. Відповідач з`явився на засідання комісії постачальника електроенергії з розгляду акту про порушення, як і було зазначено в акті - 15 листопада 2017 року. Він зайшов, поговорив 3-4 хвилини, не погодився з актом та пішов. По суті пред`явленого до відповідача позову надав суду відзив, згідно з яким, 24.10.2017 року представники позивача звернулись до квартири відповідача за наданням ключів для проведення перевірки у підвальному приміщені. У ході обстеження, представниками позивача відповідача повідомили про виявлене порушення, а саме: «Самовільне підключення електропроводки (струмоприймачів та електропроводки) до електричної мережі другого споживача з порушенням схеми обліку: змонтована прихована проводка, змонтована розетка, при включенні навантаження до зазначеної розетки (у даному випадку електробак) індикатор на електролічильнику не блимає, при відключенні запобіжника (автоматично відключається) навантаження у розетці присутнє». Вказані порушення були зафіксовані в акті про порушення № 214727 від 24.10.2017 року. Відповідачу було запропоновано підписати акт, як споживачу енергії, мотивуючи тим, що саме він має ключі від підвалу, саме його квартира знаходиться на першому поверсі і тому саме він користується даною розеткою. Зазначений акт відповідачем був підписаний через побоювання припинення подачі електроенергії, як було сказано представниками позивача. На зауваження відповідача, що розетка знаходиться у підвальному приміщенні, до якого мають доступ усі мешканці, а також, те що дріт навантаження від розетки іде невідомо куди, йому було пояснено, що вони мають право складати акти про порушення тільки у відношенні власників або жильців квартир. Не зважаючи на те, що відповідач вчасно з`явився на комісію з розгляду акту, як і було в ньому зазначено на 15.11.2017 року, рішення комісії про його провину вже було прийнято, але протокол був не складений і тому розрахунку збитків не було. Пізніше йому стало відомо, що 16.11.2017 року протокол засідання все ж був складений і нарахована сума збитків нібито спричинених позивачу діями відповідача склала 82570,77 грн. Відповідач не погоджується з діями позивача у частині складання акту та протоколу і заперечує щодо будь-яких порушень зі свого боку. Пунктом 53 Правил користування електричною енергією для населення № 1357, затверджених ПКМУ 26.07.1999 року (далі - Правила) та розділом 4 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією», яка затверджена Постановою національної комісії регулювання електроенергії України № 562 від 04.05.2006 (далі - Методика), затверджена процедура складання акту про порушення, згідно з якою акт має складатися лише за наявності порушення та у присутності споживача, або його представника. Представниками позивача, на момент складання акту, не було встановлено до яких саме мереж приєднана розетка, оскільки вона розташована у підвалі багатоквартирного житлового будинку, не встановлено, що саме до квартири відповідача приєднана розетка, а не до квартири іншого споживача, оскільки ключі від підвалу знаходились у представника балансоутримувача. Тобто дії представників позивача є припущенням, а з огляду на положення ст.79 ЦПК України, даний акт не можна вважати як достовірний доказ. У листі Національної комісії, що здійснює державне регулювання в у сферах енергетики та комунальних послуг № 4754/11/47-12 від 27.07.2012 року зазначено що якщо з будь-яких причин енергопостачальником не буде вказано в акті про порушення ПКЕЕН місце (точка) підключення до відповідних мереж самовільного підключення, то енергопостачальником, буде порушено положення пункту 4.7 Методики. Тому нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії за таким актом про порушення є неправомірними. З огляду на схему акту, самовільне підключення якщо і мало місце, то було здійснено у внутрішньо будинковій мережі багатоквартирного житлового будинку та його було знайдено у підвалі будинку, а тому представниками позивача міг бути складений акт на будь-якого власника або мешканця будинку. Обставини зафіксовані в акті про порушення не свідчать про розкрадання електроенергії саме з боку відповідача, а лише зазначають можливість безоблікового споживання ним електроенергії. Прилад обліку електроенергії, яку використовує відповідач та вчасно за неї сплачує, встановлено на сходовій клітині та до нього є доступ у контролерів енергопостачальника, які вчасно знімають показання та на підставі яких позивач сам нараховує та надає квитанції за спожиту електроенергію. Щодо порушення процедури складання протоколу відповідач зазначає, що з`явився до комісії вчасно, як і було зазначено в акті, але комісію проведено не було. Протокол був складений лише 16.11.2017 року без його повідомлення та запрошення на комісію для доведення ним своєї непричетності до даного порушення, що стало порушенням п.53 Правил, згідно з яким енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Аналогічна позиція висловлена у листі Національної комісії, що здійснює державне регулювання в у сферах енергетики та комунальних послуг № 2311/26/47-13 від 03.04.2013 року. Даний факт свідчить про те, що відповідач був позбавлений права внести свої зауваження або викласти свої доводи з приводу обставин зазначених у спірному акті. Крім того, відповідачем були зроблені запити до Національної комісії, що здійснює державне регулювання в у сферах енергетики та комунальних послуг та до відповідних відділів Інспекції з Держенергонагляду у Донбаському регіоні з приводу забезпечення захисту прав та законних інтересів споживачів товарів (послуг), які виробляються (надаються) суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, розгляд звернень таких споживачів та врегулювання спорів, надання роз`яснень з питань застосування нормативно-правових актів Регулятора. Але до теперішнього часу, відповідей відповідач не отримав. Посилаючись на вищенаведені норми законодавства відповідач просив відмовити позивачу у задоволенні позову. Представник позивача у судовому засіданні на задоволенні позовних вимог наполягала та пояснила, що розгляд акту про порушення Правил фактично відбувся 15 листопада 2017 року, але потім, за усною заявою відповідача перенесли на 16 листопада 2017 року. Протокол засідання комісії був складений 16 листопада 2017 року. Згідно з письмовою відповіддю на відзив відповідача, уточнила, що представники енергопостачальника діяли в межах вимог діючого законодавства про електроенергетику та з дотриманням прав та законних інтересів відповідача. Не заперечуючи порядку складання акту та протоколу, встановлених Правилами та Методикою, пояснила, що ані Правилами, ані Методикою, ані іншим нормативним документом про електроенергетику не встановлені вимоги щодо формату та змісту викладення інформації в акті про виявлене місце самовільного підключення до відповідних мереж. 24.10.2017 року представниками енегопостачальниками був виявлений факт самовільного підключення до електричної мережі у щитовій на сходовій клітці, про що складений акт, до якого були внесені всі технічні дані, які виявили у присутності споживача на місці порушення та які достатні для проведення нарахування вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил. Виявлене порушення було продемонстровано відповідачу, який акт підписав з приміткою «Зауважень до представників РЕС не маю», один примірник акту був вручений відповідачу. Відповідач був запрошений на засідання комісії з розгляду даного акту на 15.11.2017 року, був присутній на комісії 16.11.2017 року, але від підпису протоколу відмовився, про що комісією зроблена відповідна відмітка. Таким чином, на момент виявлення порушення 24.10.2017 року, складання акту, проведення засідання комісії з розгляду акту, [PERSON] дії працівників позивача не оскаржувались, факт наявності виявленого порушення - самовільного підключення під сумнів не ставився, що є підтвердженням неправомірних дій відповідача. ІІІ. Процесуальні дії у справі. 16.10.2019 року ухвалою суду скасовано заочне рішення Димитровського міського суду Донецької області від 24.05.2018 року та розгляд справи за правилами загального позовного провадження призначений на 07.11.2019 року. ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Судом встановлено, що 23.05.2011 року між позивачем та відповідачем [PERSON] укладений договір № 29246/011 про користування електроенергією щодо порядку надання та споживаня електричної енергії за адресою: [ADDRESS] (а.с. 15-16). Згідно з актом про порушення Правил користування електричною енергією побутовим споживачем № 214727 від 24.10.2017 року, складеним представниками Красноармійського РЕМ за адресою проживання [PERSON] : [ADDRESS], виявлено порушення правил користування електричною енергією для населення, яке виразилось в самовільному підключенні електроустановок, струмоприймачів, електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схем обліку: змонтована прихована проводка, змонтована прихована розетка, при включенні навантаження в дану розетку індикація на електролічильнику не блимає; при включенні запобіжників напруга розетці присутня; електрична енергія споживається, але при цьому не враховується (а.с. 6-7). Відповідно до протоколу засідання комісії РЕМ з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією побутових споживачів № 176 від 16.11.2017 року, згідно з розрахунком збитків нанесених позивачу, діями відповідача [PERSON] позивачу спричинені збитки на суму 82570,77 грн. (а.с. 8, 9). Згідно з рішенням загальних зборів товариства від 20.04.2018 року № 1/2018 проведено державну реєстрацію зміни типу та найменування відповідача, згідно з яким АР АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є правонаступником майна, прав, та обов`язків ВАТ «Донецькобленерго» та ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» (а.с. 49). V. Оцінка суду. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Відповідно до статті 26 Закону України «Про електроенергетику», який діяв на момент вчинення відповідачем порушення, споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року (далі - Правила). Із вчинених взаємних конклюдентних дій, які полягали у підключенні до електромережі, відкритті особового рахунку по оплаті спожитої електроенергії між сторонами склалися фактичні договірні відносини з постачання споживачу електроенергії на умовах, передбачених Законом України «Про електроенергетику» та Правилами, у зв`язку з цим у сторін виникли взаємні права та обов`язки, які притаманні договірним. За положеннями статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України. Крім того, статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу, одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно ст.526 ЦК України, зобов?язання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог законів та інших правових актів, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Згідно зі статтею 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, у тому числі споживання електроенергії понад договірні величини, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики й споживання енергії без приладів обліку. Згідно з Правилами споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об`єкті побутового споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі засобу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки (п. 42 Правил). Відповідно до пункту 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальної організації порушень споживачем правил користування електроенергією, у тому числі розкрадання, складається акт, що підписується представником енергопостачальної організації й споживачем. На підставі акта енергопостачальник має право визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Згідно з положеннями п.1.2 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 року № 28, які діяли до 11.06.2018 року, контрольний огляд засобу обліку - це виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення, тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень; прихована електропроводка - це електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити. Між тим, акт про порушення від 24.10.2017 року не містить інформації, що для виявлення порушення представники енергопостачальника використовували спеціальні технічні засоби та здійснювали частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів, а тому суду не доведений факт здійснення споживачем самовільного підключення прихованою електропроводкою та суд вважає, що представники енергопостачальника мали можливість виявити вказане в акті порушення під час проведення контрольного огляду приладу обліку. Так, положеннями пункту 3.3 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією», яка затверджена Постановою національної комісії регулювання електроенергії України № 562 від 04.05.2006 (далі - Методика), встановлено, що розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів: якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Таким чином, суд вважає, що період, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії на підставі акту, має визначатися відповідно до вимог абз.3 п.п. «а» пункту 3.3 Методики, а саме: з 24.04.2017 року до 24.10.2017 року, а не за період три роки перед вчиненням правопорушення, як зазначено в розрахунку позивача. На цьому також наголошено у листі НКРЕКП від 23.01.2020 року, наданому на звернення відповідача від 29.10.2019 року щодо неправомірних дій представників позивача по складанню акту від 24.10.2017 року та розрахунку заборгованості (а.с. 132-133). Згідно з розрахунком позивача, розрахованим на підставі акту від 24.10.2017 року, сума збитків спричинена позивачу відповідачем за три роки перед виявленням порушення склала 82570,77 грн., з них за період з 01.03.2017 року по 24.10.2017 року на суму 20189,52 грн. Оскільки діями відповідача позивачу завдані збитки, застосовуючи вимоги абз.3 п.п. «а» пункту 3.3 Методики, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача суму спричинених збитків в розмірі 15609,01 грн. з розрахунку 20189,52 : 238 (днів у останньому періоді розрахунку) х 184 (дні за останні шість місяців). VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. На підставі ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір пропорційно задоволеним вимогам в сумі 333,08 грн.

Outcome: partial