Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-09 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог [PERSON] , [PERSON] звернулися до суду з позовом до відповідача [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивачів щодо предмету спору [PERSON] про зобов`язання вчинити дії по облаштуванню входу/виходу з приміщення та облаштування звукової ізоляції, мотивуючи тим, що співвласниками будинку [ADDRESS] є: [PERSON] - квартири [ADDRESS] , [PERSON] - квартири [ADDRESS] ; [PERSON] , [PERSON] - кв.2. Зареєстровані та постійно проживають у вказаному будинку вони - [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , а [PERSON] жодного дня не проживав в будинку, зареєстрований та проживає в іншому місці. Власник квартири [ADDRESS] [PERSON] здійснив переведення свого житлового приміщення в будинку [ADDRESS] у нежитлове та використовує його в комерційних цілях. Будинок [ADDRESS] румунської забудови, вбудований між двома будинками з різних вулиць, тому не має власного двору, а лише дворовий прохід між будинками шириною біля 1 метра, закритий хвірткою. Нежитлове приміщення №1 має окремий вихід з бокового фасаду у вказаний дворовий прохід, що суперечить п.1.2.1. Положення про порядок переведення житлового приміщення (житлового будинку) у нежитлове під розміщення об`єктів невиробничої сфери та нежитлового приміщення у житлове в м.Чернівці, затверджене рішенням міської ради VI скликання від 31.01.2013 р. №741, а окремого виходу з головного фасаду на [ADDRESS] не має. Крім того при переведенні приміщення №1 у нежитлове, було порушено ще одну вимогу Положення - не отримана згода власників суміжних житлових приміщень з житловим приміщенням, яке пропонується перевести у нежитлове (п.п. ї) п.2.1.3. Положення). Вважають, що саме цей пункт Положення ґрунтується на ст.41 Конституції України, відповідно до якої, використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян. Одним важливим недоліком перебудованого приміщення є неналежне облаштуванням суміжних з житловими приміщеннями будинку конструктивних елементів звукоізоляційними матеріалами. Останні декілька років приміщенням користуються різні страхові компанії, назви яких весь час змінюються. Причому, діяльність вказані страхові компанії проводять напівпідпільно: відсутні вивіска з назвою компанії, інформаційна табличка з розкладом роботи, тощо. Вказане наводить на думку про неофіційні відносини відповідача з наймачами приміщення щодо умов договору найму, в тому числі, обов`язків сторін договору, і, як наслідок, дотримання відповідачем положень ст.41 Конституції України. Під час володіння відповідачем приміщенням №1 їхні права, встановлені Конституцією України, зокрема, безпечне для життя і здоров`я довкілля, право на повагу до його гідності, постійно порушувались відповідачем. Так, під час ремонтних робіт та подальшої експлуатації приміщення шум від роботи механізмів, стуку та гуркотіння дверей та ролет, голосних розмов працівників, значно перевищує нормативні показники. Паління в приміщенні та під відкритими вікнами, сміття біля приміщення забруднює повітря, яким вони дихають. Особисто відповідачем та його наймачами систематично виводилась з ладу хвіртка у дворовий прохід, яка станом на сьогоднішній день зламана остаточно. На зауваження про протиправні дії, в тому числі й по відношенню до чужої власності (хвіртка та довідні елементи виготовлені та встановлені за їхній рахунок) особисто до відповідача та до наймачів, конструктивна реакція відсутня, більш того, у відповідь їх постійно ображають, як правило, із застосуванням ненормативної лексики. Особливо ситуація з порушенням їхніх прав загострилась під час карантину, встановленому Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2». В будинку [ADDRESS] , проживають всі особи з групи ризику 65+, в тому числі - вони, які відповідно до п.п.4, п.3 Порядку проведення протиепідемічних заходів, пов`язаних із самоізоляцією осіб, затвердженого постановою, потребують самоізоляції. В той же час, самоізоляція передбачає можливість (і необхідність) відвідування місць торгівлі продуктами харчування, питною водою, засобами гігієни, лікарськими засобами, медичними виробами. Крім того, їм необхідно здійснювати прогулянки на свіжому повітрі біля будинку, проводити систематичне провітрювання приміщень, тощо. Враховуючи, що наймачі відповідача користуються приміщенням всі два місяці від встановлення карантину, фактично по 11-12 годин на день, практично без вихідних та святкових днів (наприклад, щосуботи, також 20 квітня, 1, 9, 11 травня 2020 р.), як вже було наведено, їх дії та поведінка порушують їхні права, додаткові карантинні правила та обмеження фактично заблокували все їхнє життя. Постійне перебування у вузькому дворовому проході наймачів або їх відвідувачів, нехтування захисними масками або респіраторами, унеможливлюють витримати дистанцію соціального дистанціювання 1,5 метрів при виході на вулицю, де вони проживають, або здійснити прогулянку у дворі. А шуми, стук та гуркіт, відсутність свіжого повітря через неможливість провітрювання, постійні образи роблять їхнє життя нестерпним навіть у власному приміщенні. Вважають, що відповідач при здійсненні свого права власності на нежитлове приміщення [ADDRESS] не спромігся забезпечити дотримання їхніх прав на життя і здоров`я, безпечне для життя і здоров`я довкілля, на повагу до гідності; їхні права, що порушуються відповідачем, можна забезпечити шляхом обладнання виходу з нежитлового приміщення відповідача не у дворовий прохід, а безпосередньо на вулицю, як це встановлено нормативно Положенням, а також облаштування звукової ізоляції між нежитловим приміщенням [ADDRESS] та суміжними житловими приміщеннями будинку задля зменшення шумового ефекту в їхній квартирі. Просять заборонити [PERSON] використовувати нежитлове приміщення №1 по [ADDRESS] без влаштування виходу з приміщення безпосередньо з головного фасаду на [ADDRESS] ; заборонити [PERSON] використовувати нежитлове приміщення №1 по [ADDRESS] без облаштування звукової ізоляції з суміжними житловими приміщеннями будинку. В подальшому надали заяву про уточнення позовних вимог, відповідно до якої, просили зобов`язати [PERSON] облаштувати вхід/вихід приміщення по [ADDRESS] безпосередньо з головного фасаду на [ADDRESS] , заборонивши [PERSON] та іншим особам використання приміщення по [ADDRESS] під розміщення об`єктів невиробничої сфери з існуючим входом/виходом з бокового фасаду будинку у закритий двір (дворовий прохід); зобов`язати [PERSON] облаштувати в приміщенні по [ADDRESS] звукову ізоляцію з суміжними житловими приміщеннями будинку по [ADDRESS] , заборонивши [PERSON] та іншим особам використання приміщення по [ADDRESS] під розміщення об`єктів невиробничої сфери без облаштування звукової ізоляції з суміжними житловими приміщеннями [ADDRESS] та [ADDRESS] будинку. Рух справи та позиція сторін Ухвалою суду від 23.06.2020 р. відкрито загальне позовне провадження та призначено по справі в підготовче засідання з повідомленням (викликом) осіб. Згідно ухвали суду від 07.07.2020 року закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду. Відповідно до ухвали суду від 17.08.2020 року, залучено до участі в справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивачів щодо предмету спору [PERSON] . Позивачі [PERSON] , [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про дату та час розгляду справи були повідомлені належним чином, від останніх до суду поступила письмова заява відповідно до якої позивачі не заперечували у випадку неявки відповідача в судове засідання проти ухвалення заочного рішення по справі. Відповідач [PERSON] , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивачів щодо предмету спору [PERSON] в судове засідання не з`явилися, про дату та час розгляду справи були повідомлені належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомили. Відповідно до ст. 247 ч. 2 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів. Вивчивши матеріали справи, розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно дослідивши і оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків. Положеннями ст. 4 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Досліджені судом докази Судом, належними доказами, встановлено, що позивачі [PERSON] , [PERSON] є власниками квартири [ADDRESS] , загальною площею 117,60 кв.м. на праві спільної сумісної власності, у відповідності до свідоцтва про право власності, виданого 20.07.2007 року Департаментом житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради, реєстрова книга №46374 (а.с.6, 16). Згідно свідоцтва про право власності на житло, виданого 09.04.1998 року Департаментом житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради, власником квартири [ADDRESS] , загальною площею 28,00 кв.м., є третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивачів щодо предмету спору [PERSON] (а.с.14). У відповідності до відповіді на запит №Б-117/о-03/01 інф від 29.09.2020 року Департаменту житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради, в Департаменті житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради відсутня інформація щодо надання дозволу постійно діючою міжвідомчою комісією при виконавчому комітеті Чернівецької міської ради з розгляду питань щодо переведення жилих приміщень в нежилі і нежилих приміщень у жилі в м.Чернівці на переведення житлових приміщень квартири [ADDRESS] в нежитлові. Таким чином, судом встановлено, що власником квартири [ADDRESS] - відповідачем [PERSON] не було здійснено переведення жилих приміщень в нежилі. Застосовані норми права Відповідно до положень ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Цими правами власник розпоряджається на власний розсуд. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав. Згідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Статтею 320 ЦК України передбачено право власника на використання свого майна для здійснення підприємницької діяльності. У відповідності до ст. 321 ч.1 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Відповідно до ст. 382 ч. 1 ЦК України, квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Згідно ст. 383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім`ї, інших осіб і не має права використовувати його для промислового виробництва. Власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт і зміни у квартирі, наданій йому для використання як єдиного цілого, - за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Відповідно до ст.6 ЖК УРСР, жилі будинки і жилі приміщення призначаються для постійного або тимчасового проживання громадян, а також для використання у встановленому порядку як службових жилих приміщень і гуртожитків. Надання приміщень у жилих будинках для потреб промислового характеру забороняється. Передбачено ст.8 ЖК УРСР, що переведення придатних для проживання жилих будинків і жилих приміщень у будинках державного і громадського житлового фонду в нежилі, як правило, не допускається. У виняткових випадках переведення жилих будинків і жилих приміщень у нежилі може здійснюватися за рішенням органів, зазначених у частині другій статті 7 цього Кодексу. У ст. 7 ч. 2 ЖК УРСР зазначено, що непридатні для проживання жилі будинки і жилі приміщення переобладнуються для використання в інших цілях або такі будинки зносяться за рішенням виконавчого комітету обласної, міської (міста республіканського підпорядкування) Ради народних депутатів. Встановлено ст. 1 ч.1 п.1, 2 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», що багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна, допоміжні приміщення багатоквартирного будинку - приміщення, призначені для забезпечення експлуатації будинку та побутового обслуговування його мешканців (колясочні, комори, сміттєкамери, горища, підвали, шахти і машинні відділення ліфтів, вентиляційні камери та інші підсобні і технічні приміщення). Відповідно до п.1.4.1. «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» затверджений наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №75 від 17.05.2005 року, переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої Ради народних депутатів відповідно до законодавства. Згідно п.1.4.5. «Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» затверджений наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства №75 від 17.05.2005 року, для одержання дозволу на переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень їх власник або уповноважена ним особа, наймач (орендар) приміщення за згодою його власника подають до органу місцевого самоврядування заяву про надання дозволу на переобладнання або перепланування та, у разі необхідності, можуть подаватися такі документи: копія свідоцтва на право власності або договору найму (оренди) приміщення; копія поповерхових планів, завірених в установленому порядку; проект переобладнання або перепланування жилих будинків, жилих і нежилих у жилих будинках приміщень, погоджений в установленому порядку; згода власників, співвласників (наймачів) або уповноважених ними осіб на переобладнання та перепланування приміщень, що перебувають у їх спільній власності. Згідно рішення 32 сесії VI скликання Чернівецької міської ради №741 від 31.01.2013 року «Положення про порядок переведення житлового приміщення (житловогобудинку) у нежитлове під розміщення об`єктів невиробничої сфери та нежитлового приміщення у житлове в місті Чернівцях», право на переведення, реконструкцію житлових та нежитлових приміщень (будинків, будівель, споруд, квартир), в тому числі зі зміною їх функціонального призначення (використання) мають юридичні особи, фізичні особи-підприємці та громадяни, які є власниками таких приміщень. Житлові приміщення в багатоквартирному житловому будинку або окремий житловий будинок (його частина), стосовно яких вирішується питання щодо переведення із житлового в нежитловий фонд, повинні відповідати таким умовам: знаходитися в цокольному або на першому поверсі житлового будинку та мати можливість обладнання окремих виходів на міську вулицю, магістраль, проїзд або двір. Знаходитися на другому чи третьому поверсі багатоквартирного житлового будинку, якщо вони безпосередньо обладнані окремими виходами на міські вулицю, магістраль, проїзд або двір або є наявна можливість з`єднання з нежитловими приміщеннями на першому поверсі. Житловий будинок не повинен бути визнаний аварійним або ветхим. . Заява, підписана власником (співвласниками) або уповноваженою особою власника приміщень подається в Центр надання адміністративних послуг в приміщенні Дозвільного центру Чернівецької міської ради. У заяві про переведення житлових приміщень в нежитлові під розміщення об`єктів невиробничої сфери власники житлових приміщень (квартир) зазначають вид діяльності, яку передбачається здійснювати. З питання переведення житлових приміщень в нежитлові під розміщення об`єктів невиробничої сфери до заяви додаються такі документи: а) технічне заключення щодо можливості переведення житлових приміщень в нежитлові під розміщення об`єктів невиробничої сфери виконане згідно з вимогами державних будівельних норм України ліцензованою проектною організацією або атестованим (ліцензованим) суб`єктом господарювання (фахівцем) з фотофіксацією; б) копія свідоцтва про державну реєстрацію або витяг з Єдиного державного реєстру (для юридичних осіб та приватних підприємців); в) копія статуту, засвідчена підписом керівника та печаткою юридичної особи (для юридичних осіб); г) копія паспорта (1, 2 та сторінка з відміткою про реєстрацію за місцем проживання) та копія довідки про присвоєння реєстраційного номера облікової картки платника податків з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, для громадян - ідентифікаційний номер; д) засвідчена нотаріально копія документа про право власності об`єкта нерухомого майна, яке підлягає переведенню. Власники житлових будинків надають документ, що підтверджує державну реєстрацію права власності або користування земельною ділянкою; е) довідка комунального житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства (далі - КЖРЕП) за формою Ф-15 щодо реєстрації та забезпечення житловою площею за нормою, визначеною законодавством (13,65 кв. метрів на одну особу), а також документ, що підтверджує державну реєстрацію права власності на житлове приміщення; є) довідка з Єдиного розрахункового центру ( [ADDRESS] ) або ЖБК, ЖБТ, ОСББ про відсутність заборгованості за житлово-комунальні послуги квартири (житлового приміщення); ж) копія інвентаризаційної справи (технічного паспорта) об`єкта нерухомого майна. У разі наявності в житлових приміщеннях самовільного перепланування (переобладнання), спочатку необхідно вирішити питання про збереження та оформлення приміщень, що самовільно переплановані або переобладнані. У випадку, коли в житловому будинку є приватизовані квартири, при реконструкції приміщень такого будинку з використанням місць загального користування (сходові клітини, колясочні та інші приміщення загального користування) будинку необхідна згода власників приватизованих квартир, які користуються цими приміщеннями; й) довідка комунального житлового ремонтно-експлуатаційного підприємства (КЖРЕП), обслуговуючої компанії, ЖБК, ЖБТ або ОСББ про відсутність реєстрації осіб в житловому приміщенні, що планується до переведення, реконструкції; к) у разі подання документів уповноваженою особою Власника (співвласників) житлових приміщень, до заяви додається нотаріально засвідчена довіреність (для громадян та фізичних осіб-підприємців) або довіреність, видана юридичною особою (для юридичних осіб). Отже, як вбачається із матеріалів справи, квартира [ADDRESS] є житловою, у відповідності до відповіді на запит №Б-117/о-03/01 інф від 29.09.2020 року Департаменту житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради, в Департаменті житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради відсутня інформація щодо надання дозволу постійно діючою міжвідомчою комісією при виконавчому комітеті Чернівецької міської ради з розгляду питань щодо переведення жилих приміщень в нежилі і нежилих приміщень у жилі в м.Чернівці на переведення житлових приміщень квартири [ADDRESS] в нежитлові. Таким чином, судом встановлено, що власником квартири [ADDRESS] - відповідачем [PERSON] не було здійснено переведення жилих приміщень в нежитлові, із відповідною заявою останній не звертався. Проте, як вбачається на будинку [ADDRESS] є вивіска «Страхова компанія» без зазначення назви страхової компанії, а на вікні квартири зазначено компанія ОСЦПВВНТЗ, Каско (а.с.7). Таким чином, відповідачем (або третіми особами) здійснюється підприємницька діяльність за адресою: квартира [ADDRESS] , що є житловою. Відповідно до ст.13 Конституції України, власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом. Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Передбачено ст.150 Житлового кодексуУРСР, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди. Отже, відповідачем [PERSON] використовується приміщення квартири [ADDRESS] під розміщення об`єктів невиробничої сфери без облаштування звукової ізоляції з суміжними житловими приміщеннями квартир [ADDRESS] та квартири [ADDRESS] , що призводить до порушення прав позивачів, оскільки відповідачем не забезпечено дотримання прав на безпечне для життя і здоров`я довкілля, що можливо забезпечити шляхом обладнання виходу з нежитлового приміщення відповідача не у дворовий прохід, а безпосередньо на вулицю, як це встановлено нормативно Положенням, а також облаштування звукової ізоляції між нежитловим приміщенням [ADDRESS] та суміжними житловими приміщеннями будинку задля зменшення шумового ефекту в квартирі позивачів, відтак в частині позовних вимог, щодо зобов`язання відповідача [PERSON] облаштувати звукову ізоляцію та заборонити останньому використання приміщення по [ADDRESS] під розміщення об`єктів невиробничої сфери без облаштування звукової ізоляції з суміжними житловими приміщеннями квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] слід задовольнити. Що стосується позовних вимог, щодо зобов`язання відповідача [PERSON] облаштувати вхід/вихід приміщення по [ADDRESS] безпосередньо з головного фасаду на [ADDRESS] , заборонивши [PERSON] та іншим особам використання приміщення по [ADDRESS] під розміщення об`єктів невиробничої сфери з існуючим входом/виходом з бокового фасаду будинку у закритий двір (дворовий прохід); заборонити іншим особам використання приміщення по [ADDRESS] під розміщення об`єктів невиробничої сфери без облаштування звукової ізоляції з суміжними житловими приміщеннями [ADDRESS] та [ADDRESS] будинку, судом встановлено, що суд не вправі зобов`язати відповідача [PERSON] облаштувати вхід/вихід приміщення по [ADDRESS] безпосередньо з головного фасаду на [ADDRESS] , оскільки такі дії, є наслідком тільки в тому випадку, коли за заявою відповідача [PERSON] отримано дозвіл на переведення житлових приміщень в нежитлові під розміщення об`єктів невиробничої сфери або нежитлових приміщень у житлові приміщення власники (юридична або фізична особа) цих приміщень (квартир, будинків). Проте, з питання переведення житлових приміщень в нежитлові під розміщення об`єктів невиробничої сфери відповідач не звертався. Квартира [ADDRESS] є житловою, у відповідності до відповіді на запит №Б-117/о-03/01 інф від 29.09.2020 року Департаменту житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради, в Департаменті житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради відсутня інформація щодо надання дозволу постійно діючою міжвідомчою комісією при виконавчому комітеті Чернівецької міської ради з розгляду питань щодо переведення жилих приміщень в нежилі і нежилих приміщень у жилі в м.Чернівці на переведення житлових приміщень квартири [ADDRESS] в нежитлові. Таким чином, судом встановлено, що власником квартири [ADDRESS] - відповідачем [PERSON] не було здійснено переведення жилих приміщень в нежитлові, а тому для зобов`язання останнього облаштувати вхід/вихід приміщення по [ADDRESS] безпосередньо з головного фасаду на [ADDRESS] , житлового приміщення підстав не має. Крім того, позивачі просять заборонити крім відповідача [PERSON] - іншим особам використання приміщення по [ADDRESS] під розміщення об`єктів невиробничої сфери з існуючим входом/виходом з бокового фасаду будинку у закритий двір (дворовий прохід); заборонити іншим особам використання приміщення по [ADDRESS] під розміщення об`єктів невиробничої сфери без облаштування звукової ізоляції з суміжними житловими приміщеннями [ADDRESS] та [ADDRESS] будинку, проте не зазначають яким саме особам слід заборонити використання приміщення по [ADDRESS] , а тому в цій частині позовних вимог слід відмовити. Відповідно до ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. При цьому, суд звертає увагу на те, що згідно з ч. 1 ст. 2 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є справедлививий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ. Згідно положень ст. 12, 13 ЦПК України, учасники справи, мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно грунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обгрунтованим, ухваленим відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, має відповідати завданню цивільного судочинства. Висновки суду На основі всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються позивачі, як учасники справи, як на підставу заявлених вимог підтверджених доказами, перевіреними в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги грунтуються на законі і підлягають до задоволення частково. На підставі викладеного та

Outcome: partial