Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-03 00:00:00

І. Позиція сторін у справі. У грудні 2020 року [PERSON] звернулася до суду із позовом до [PERSON] про відшкодування моральної та матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири. В обґрунтування позову зазначено, що позивач є власником квартири розташованої за адресою: [ADDRESS] відповідно до свідоцтва про права власності. В період з жовтня 2019 року по дату подачу позову, відбувались систематичні залиття квартири позивача, з квартири відповідача, яка розташована поверхом вище. Залиття з квартири, яка розташована вище, зафіксовано в актах складених уповноваженими представниками ЖЕД «Хрещатик» по факту залиття квартири. За результатами проведеного дослідження, відповідно до проведених розрахунків, загальний розмір матеріальних збитків, заподіяний оздобленню приміщень та їх невід`ємних елементів (вбудованим меблям, дверним блокам, тощо) після залиття, склала 430 547, 00 грн. На час залиття та в подальшому при здійсненні ремонтних робіт з відновлення позивач вимушений проживати за межами своєї квартири. Дії відповідача завдали значний стрес та чималі переживання позивачу. Факт пошкодження майна внаслідок залиття квартири, безперечно завдав шкоди її інтересам і спричинив моральні переживання й страждання, яких вона також зазнала внаслідок незручностей та необхідності усувати наслідки залиття. Крім того, позивач була вимушена звертатися до фахівців за наданням допомоги, що в свою чергу в комплексі призвело до порушень у звичному укладі життя. Відповідач про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позовну заяву суду не надав. Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, зазначених у рішенні у справі «Вячеслав Корчагін проти Росії» № 12307 - учасник справи, що повідомлений за допомогою пошти за однією із адрес, за якою він зареєстрований, але ухилявся від отримання судової повістки. Тому йому повинно було бути відомо про час і місце розгляду справи. Він також міг стежити за ходом його справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. Відповідно до статті 280 ЦПК України, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних у ній доказів, оскільки відповідач, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив, не подав відзив і сторона позивача не заперечує проти такого вирішення справи. З огляду на вищевикладене, суд прийшов до висновку про наявність підстав для заочного розгляду справи на підставі наявних у справі доказів. ІІ. Процесуальні дії та рішення у справі. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 19 січня 2021 року відкрито провадження у справі у порядку загального позовного провадження. Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 22 червня 2021 року закрито підготовче провадження у цивільній справі. ІІІ. Фактичні обставини справи. Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків. Позивач є власником квартири розташованої за адресою: [ADDRESS] відповідно до свідоцтва про права власності. Як зазначає позивач, в період з жовтня 2019 року по дату подачу позову, відбувались систематичні залиття квартири позивача, з квартири відповідача, яка розташована поверхом вище. Актом № 195 від 18.10.2019 року зафіксовані наступні пошкодження: - у кімнаті - 45м2, стіна гіпсокартона пофарбована водоемульсійною фарбою, спостерігаються потьоки приблизно 0,5м2; - у кімнаті - 25м2, стеля з гіпсокартонних плит пофарбованих водоемульсійною фарбою, спостерігається сліди від залиття по стику гіпсокартонних плит приблизно бм/п; - у ванній кімнаті - 7м2, стеля з гіпсокартонних плит пофарбованих водоемульсійною фарбою, спостерігається сліди від залиття по стику гіпсокартонних плит приблизно 1,5м/п; - туалет - Зм2, стеля гіпсокартонні плити пофарбовані водоемульсійною фарбою, спостерігаються сліди залиття приблизно Ім/п. Акт № 310 про залиття кв. [ADDRESS] від 15.07.2020 року затверджений головним інженером ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» [PERSON] Актом № 310 від 15.07.2020 року зафіксовані наступні пошкодження: - у кухні загальною площею - 15м2, на стелі, яка складена з гіпсокартонних плит пофарбованих водоемульсійною фарбою, сліди від залиття, загальною площею приблизно 1,5м2. Акт № 417 про залиття кв. [ADDRESS] від 09.10.2020 року затверджений головним інженером ЖЕД «Хрещатик» КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Печерського району м. Києва» [PERSON] Актом №417 від 09.10.2020 року зафіксовані наступні пошкодження: - в кімнаті площею - 42м.2 на підвісній стелі облаштованій гіпсокартонними плитами та пофарбованій водоемульсійною фарбою спостерігаються плями від залиття з переходом на стіну загальною площею приблизно 1,5м2; - в кімнаті площею - 30м2 на підвісній стелі облаштованій гіпсокартонними плитами та пофарбованій водоемульсійною фарбою спостерігаються плями від залиття з переходом на стіну загальною площею приблизно 4м2; стіни облаштовані гіпсокартонними плитами та ощукатурені на яких спостерігаються потьоки загальною площею приблизно 6м2; на підлозі об лаштований ковроліном спостерігаються сліди від залиття приблизно 3м2; на вхідних дверях в кімнату лиштва має місця деформування; - в туалетній кімнаті площею 4м2 на підвісній стелі облаштованій гіпсокартонними плитами та пофарбованій водоемульсійною фарбою спостерігаються плями від залиття з переходом на стіну загальною площею приблизно 0,2м2; - в ванній кімнаті площею 8м2 на підвісній стелі облаштованій гіпсокартонними плитами та пофарбованій водоемульсійною фарбою спостерігаються плями від залиття з переходом на стіну загальною площею приблизно 1,5м2; - в кухонній кімнаті площею 16м2 на підвісній стелі облаштованій гіпсокартонними плитами та пофарбованій водоемульсійною фарбою спостерігаються плями від залиття з переходом на стіну загальною площею приблизно 1,2м2; - в коридорі площею 6м2 на підвісній стелі облаштованій гіпсокартонними плитами та пофарбованій водоемульсійною фарбою спостерігаються плями від залиття з переходом на стіну загальною площею приблизно 0,5м2; - в коридорі площею 6м2 на підвісній стелі облаштованій гіпсокартонними плитами та пофарбованій водоемульсійною фарбою спостерігаються плями від залиття з переходом на стіну загальною площею приблизно 1м2. Для встановлення розміру матеріальних збитків, завданих внаслідок неодноразового залиття, позивач звернулась до оцінювача [PERSON] , зареєстрованого в Державному реєстрі оцінювачів. При проведенні оцінки вирішувались наступні питання: - Який розмір матеріальних збитків завдано власнику в результаті пошкодження оздоблення приміщень після неодноразового залиття квартири [ADDRESS] , яке трапилось 30.09.2019 року, 15.07.2020 року та 05.10.2020 року? - Який розмір матеріальних збитків завдано власнику в результаті пошкодження вбудованих меблів кухні після залиття квартири [ADDRESS] , яке трапилось 05.10.2020 року? За результатами проведеного дослідження, відповідно до проведених розрахунків, загальний розмір матеріальних збитків, заподіяний оздобленню приміщень та їх невід`ємних елементів (вбудованим меблям, дверним блокам, тощо) після залиття, склала 430 547, 00 грн. ІV. Позиція суду та оцінка аргументів сторін. У частині четвертій статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує. За приписами частини першої, пункту 9 частини другої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно із частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). За змістом частин першої-другої статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Тобто відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам заподіювач шкоди, а позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги. Шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Під час розгляду справи позивачем доведено належними та допустимим доказами факт спричинення майнової шкоди відповідачем, при цьому останнім не спростовано вини у її заподіяні, а тому суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позову в цій частині. Статтею 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав та законних інтересів. Відповідно до частин другої-п`ятої цієї статті моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. За приписами статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: 1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; 2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; 3) в інших випадках, встановлених законом. Згідно з пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Оскільки під час розгляду справи суду не доведено наявності моральної шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні, то відсутні правові підстави для відшкодування моральної шкоди. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позову та необхідність їх задоволення. За правилами статті 141 ЦПК України стягнути з відповідача на користь позивача витрати на проведення оцінки вартості майнової шкоди завданої внаслідок залиття у сумі 1 800, 00 грн, витрати на професійну правничу допомогу у сумі 12 000, 00 грн та сплачений за подання позовної заяви судовий збір у розмірі 4 305, 48 грн.

Outcome: partial