Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-22 00:00:00

І. Стислий виклад позицій позивача та відповідача 1.Виклад позиції позивача. 30.06.2020 року директор СО «Шаргородські ЕМ» звернувся до Шаргородського районного суду з позовом в інтересах АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Шаргородські ЕМ» до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, яка ухвалою судді від 01.07.2020 року залишена без руху. У позовній заяві з виправленими недоліками позивач просить стягнути з відповідача на користь АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Шаргородські ЕМ» завдані збитки в сумі 19965,60 грн., а також сплачений при зверненні до суду судовий збір в сумі 2102 грн. Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідно до п.37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору, проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку. 31.12.2018 року при перевірці дотримання побутовими споживачами ЗУ «Про електроенергетику», ЗУ «Про ринок електроенергії» та Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затверджених постановаю КМУ №1357 від 26.07.1999 року виявлено порушення відповідачем ПКЕЕН, зокрема, безоблікове споживання електроенергії шляхом самовільного підключення електропроводки до мережі позивача, що здійснено з порушенням схеми обліку. Місце безоблікового підключення виявлено на трубостійці будинку, внаслідок чого електроенергія споживалася, проте не обліковувалася лічильником і не оплачувалася, про що представниками енергопостачальника - СО «Шаргородські ЕМ» складено акт про порушення №60793 від 31.12.2018 року. Пунктом 53 ПКЕЕН встановлено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. [PERSON] повністю погодилася з фактами, що викладені в акті про порушення, про що свідчить її підпис і пояснення, а також отримала другий екземляр акту. Відповідача запрошено на засідання Комісії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН СО «Шаргородські ЕМ» на 21.01.2019 року, проте остання не з`явилася на вказану дату. На засіданні Комісії прийнято рішення про те, що акт складено правомірно, факти, викладені в акті, відповідають дійсності. Рішення Комісії оформлено відповідним протоколом від 21.01.2019 року за №1. Згідно з п.37 ПКЕЕН, енергопостачальній організації надано право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Абзацами 4, 5 п.53 ПКЕЕН визначено, що розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики, затвердженої Національною комісією регулювання електроенергетики України (НКРЕ). Постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року №562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 року за №782/12656, затверджено Методику визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Відповідно до п.п.5 п.3.1. Методики, вона застосовується в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН, як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі поза засобами обліку електричної енергії. На підставі п.п. «в» п.3.3, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПКЕЕН - із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки, тому розрахунок збитків здійснюється з дати відключення електроустановки від електромережі (22.02.2018 р.) Розрахунок по акту №60793 від 31.12.2018 року проводився згідно з Методикою за період з 22.02.2018 року по 31.12.2018 року, добовий обсяг споживання електроенергії визначений, виходячи з пропускної здатності проводу (Р-5,5 Квт/год), час безоблікового споживання протягом доби 8 год. Сума збитків, завданих позивачу, становить 19965,60 грн. В судове засідання представник позивача АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Шаргородські електричні мережі» не прибув. Відповідно до поданої 23.09.2020 року заяви, директор СО «Шаргородські ЕМ» просить справу розглянути у відсутності представника, позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав, зазначених у позові, не заперечує щодо заочного розгляду справи (а.с.39). 2.Виклад позиції відповідача. Відповідач [PERSON] не скористалася своїм правом подати відзив на позов та не подала до суду відзиву із викладенням своїх заперечень щодо позовних вимог АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Шаргородські ЕМ», не дивлячись на пропозицію суду, викладену в ухвалі від 20.07.2020 року (а.с.32-33). ІІ. Заяви, клопотання позивача, відповідача 1. Згідно з п.2 прохальної частини позовної заяви, позивач просить розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження (а.с.26). 2. 08.07.2020 року позивачем подано заяву на виконання ухвали суду від 01.07.2020 року та позовну заяву з виправленими недоліками (а.с.23-26). 3. 05.08.2020 року та 23.09.2020 року директор СО «Шаргородські ЕМ» подав заяви про розгляд справи у відсутності представника СО «Шаргородські ЕМ», позовні вимоги підтримує у повному обсязі з підстав, зазначених у позові, не заперечує щодо заочного розгляду справи (а.с.35, 39). 4. Відповідач [PERSON] заяв і клопотань, пов`язаних із розглядом справи, до суду не подавала. ІІІ. Процесуальні дії у справі 1. Ухвалою суду від 01.07.2020 року позовну заяву АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Шаргородські електричні мережі» до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення залишено без руху (а.с.20-21). 2. 20.07.2020 року прийнято до розгляду позовну заяву Акціонерного товариства «Вінницяобленерго» в особі Структурної одиниці «Шаргородські електричні мережі» до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін, призначено перше судове засідання на 11.08.2020 року, визначено дату другого судового засідання - 23.09.2020 року (а.с.32-33). 3. 11.08.2020 року розгляд справи відкладено у зв`язку з неявкою відповідача, на 23.09.2020 року (а.с.38). 4. 23.09.2020 року судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи за позовом Акціонерного товариства «Вінницяобленерго» в особі Структурної одиниці «Шаргородські електричні мережі» до [PERSON] про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення і про ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів (а.с.40-41). За таких обставин суд вважає, що перешкод для здійснення розгляду справи у судовому засіданні за відсутності учасників справи та ухвалення судового рішення немає. 5. Враховуючи, що сторони не прибули в судове засідання, а перешкод для розгляду справи судом не встановлено, то суд здійснює судовий розгляд у судовому засіданні без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України. ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, докази Вирішуючи спір, суд встановив, що між сторонами виникли правовідносини щодо відшкодування завданої майнової шкоди, які регулюються ЦК України. Судом встановлено наступні фактичні обставини, що підтверджуються доказами. Так, судом встановлено, що відповідач [PERSON] зареєстрована та проживає в [ADDRESS] (а.с.31). Крім того, судом встановлено, що 31.12.2018 року працівниками Шаргородських ЕМ проводилася перевірка електроустановки побутового споживача [PERSON] , що знаходиться в [ADDRESS] , в ході якої було виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі позивача з порушенням схеми обліку; місцем безоблікового підключення є трубостійка на яку споживач здійснила накид проводів; межа балансової належності знаходиться на вхідних ізоляторах будинку; самоціль підключена електропроводка виготовлена з мідного проводу перерізом 2,5 мм.кв. При виявленні самовільного підключення складено Акт про порушення №60793 (а.с.5-6). Відповідач [PERSON] була присутньою при перевірці електроустановки та при складанні Акту про порушення, підписала Акт, будь-яких зауважень, заперечень чи застережень до складеного акта не зазначила, натомість написала власноручне пояснення, що порушення визнає та претензій до СО «Шаргородські ЕМ» немає, копію акту отримала (а.с.6, на звороті). Всі обставини у Акті про порушення підтверджуються фототаблицями до акту про порушення №60793 від 31.12.2018 року, на яких достовірно видно місце облаштування безоблікового підключення (а.с.7-9). Дослідивши матеріали цивільної справи, суд прийшов до висновку, що Акт про порушення за №60793 від 31.12.2018 року складено відповідно до вимог п.4 «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», що затверджена постановою НКРЕ України за №562 від 04.05.2006 року та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за №782/12656, яка діяла на момент виявлення самовільного безоблікового підключення [PERSON] електропроводки до електромережі енергопостачальника. Так, відповідно до п.1.2. Методики, вона застосовується, в тому числі, у випадку виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. Пунктом 4.1. Методики встановлено, що факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення. Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Відповідач [PERSON] була присутня при перевірці електроустановки, від підпису в акті не відмовлялася, а навпаки, підписала його без будь-яких тиску, зауважень, заперечень чи застережень, зазначивши у графі «зауваження до складеного акта», що претензій до [PERSON] не має (а.с.6, на звороті). Судом встановлено, що акт про порушення від 31.12.2018 року складено та підписано трьома представниками СО «Шаргородські ЕМ» та споживачем [PERSON] . Таким чином, вказаний акт є дійсним. При цьому, судом встановлено, що представники енергопостачальника, відповідно до п.4.1 Методики, мають право на складання акту згідно з посадовими інструкціями, пройшли відповідне навчання та інструктаж, мають службові посвідчення, номери яких зазначено у акті. Відповідно до п.4.5 Методики, акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕН. Відповідно до абз.3 п.4.5 Методики, до акта про порушення можуть бути додані пояснення, зауваження та докази… Споживач [PERSON] в присутності працівників Шаргородських ЕМ у акті про порушення від 31.12.2018 року за №60793 зазначила, що не має претензій до працівників Шаргородських ЕМ, підписала акт про порушення та отримала другий примірник акту. Вказані обставини не заперечуються відповідачем, оскільки відзиву на позов на пропозицію суду, викладену в ухвалі про відкриття провадження, остання суду не надала. Відповідно до п.4.6 Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують установку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Вказані вимоги дотримані працівниками СО «Шаргородські ЕМ» при складанні акту про порушення №60793 від 31.12.2018 року щодо [PERSON] . Так, з акта про порушення №60793 вбачається, що виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку. У розділі акту про порушення №5 «Результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання акта порушень» вказані перерізи та матеріали всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення споживача. Акт про порушення містить схему електропостачання споживача [PERSON] з позначенням точки безоблікового підключення (а.с.5, на звороті). Відповідно до п.4.7 Методики, в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення та підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Вказані вимоги дотримані працівниками СО «Шаргородські ЕМ» при складанні акту про порушення №60793 від 31.12.2018 року щодо [PERSON] . Так, при огляді в судовому засіданні належно засвідченої позивачем копії акта про порушення №60793 вбачається, що він не містить виправлень та підчищень. Текст акту є однозначним і не дає підстав для подвійного тлумачення вказаних у ньому обставин чи фактів. На підставі акту про порушення №60793 від 31.12.2018 року Комісією по розгляду актів про порушення СО «Шаргородські електромережі», на засідання якої було запрошено відповідача, що вбачається із розділу 9 акту про порушення (а.с.6, на звороті), 21.01.2019 року проведено розрахунок заподіяної енергопостачальній організації шкоди, яка складає 19965,60 грн., що підтверджується протоколом засідання Комісії від 21.01.2019 року та розрахунком збитків від 21.01.2019 року за актом про порушення №60793 (а.с.10-11). При цьому, як вбачається із протоколу засідання Комісії по розгляду актів про порушення від 21.01.2019 року та розрахунку збитків за актом №60793, розрахунок збитків, заподіяних відповідачем енергопостачальній організації, здійснювався на підставі п.п.5 п.3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року №562, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції 04.07.2006 року за №782/12656 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією», яка діяла на момент складення акту про порушення та його розгляду Комісією. Відповідно до підпункту 5 п.3.1 «Методики визначення обсягу вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією для населення», ця Методика застосовується у випадку самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Згідно з підпунктом «в» п.3.3. Методики, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПКЕЕ - із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки. В даному випадку Комісією по розгляду актів про порушення СО «Шаргородські ЕМ» зроблено нарахування заподіяних [PERSON] збитків з дати відключення електроустановки від електромережі, тобто з 22.02.2018 року, до дня повторного припинення електропостачання. Відповідачу [PERSON] надіслано поштовим зв`язком протокол засідання Комісії від 21.01.2019 року, розрахунок заподіяних збитків та рахунки для сплати по акту про порушення, що нею не заперечується, так як відзиву на позов на пропозицію суду, викладену в ухвалі суду від 20.07.2020 року, остання до суду не надіслала. До теперішнього часу заподіяні позивачеві збитки відповідачем не відшкодовано. V. Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування Встановленому судом факту відповідають цивільні правовідносини, що виникають із відшкодування шкоди і регулюються Конституцією України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, ЦК України. Згідно із ч.3 ст.13 Конституції України, держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, їх рівність перед законом. Статтею 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції» і є частиною національного законодавства України, встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Згідно із ст.55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань. Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника. Відповідно до ст.16 ЦК України, одним із способів захисту порушеного цивільного права є відшкодування збитків та інші способи відшкодування шкоди. Відповідно до вимог ст.526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Згідно із ст.611 ЦК України, в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Статтею 26 ЗУ «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією … Також, вказані правовідносини регулюються Правилами користування електричною енергією для населення та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, що діяли на час виявлення порушення працівниками СО «Шаргородські ЕМ». Відповідно до п.9 ПКЕЕН (в редакції, що діяла на момент здійснення перевірки), споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами. Пунктом 35 ПКЕЕН (в редакції, що діяла на момент здійснення перевірки) встановлено, що енергопостачальник має право відключити споживача у разі: самовільного підключення до електричної мережі. Відповідно до п.37 ПКЕЕН (в редакції, що діяла на момент здійснення перевірки), енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку. Згідно з п.48 ПКЕЕН (в редакції, що діяла на момент здійснення перевірки), споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; … розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без засобів обліку. Крім того, відповідно до п.11 ПКЕЕН (в редакції, що діяла на момент здійснення перевірки), відповідальність за збереження приладів обліку … та пломб на них несе споживач. У разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження… Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника (п.53 ПКЕЕН в редакції, що діяла на момент здійснення перевірки). Крім того, на час виявлення безоблікового користування електричною енергією відповідачем, діяла Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка, відповідно до її п.1.2 застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. Пунктом 3.1 Методики встановлено, що вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення порушень ПКЕЕН, в тому числі, в разі самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Відповідно до п.4.1 Методики, факт виявлених представниками енергопостачальнику електричної енергії за регульованим тарифом (далі - енергопостачальник) порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення. Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень. Відповідно до п.4.5 Методики, акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Згідно з абз.3 п.4.5 Методики, до акта про порушення можуть бути додані пояснення, зауваження та докази… Відповідно до п.4.6 Методики, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують установку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Пунктом 4.7 Методики визначено, що в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення та підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. За загальними правилами майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч.1 ст.1166 ЦК України). Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України). Частиною 1 ст.22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (ч.2 ст.22 ЦК України). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. (ч.3 ст.22 ЦК України). Відповідно до роз`яснень, що містяться в п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року за №6 (з наступними змінами та доповненнями) «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», шкода, заподіяна особі і майну громадянина, або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок, та є вина зазначеної особи. Таким чином, закон у вказаних правовідносинах ставить можливість покладання відповідальності за заподіяну шкоду в залежність від наявності вини заподіювача. VІ. Висновки суду Аналіз перевірених і оцінених судом доказів переконує суд, що дії споживача електроенергії [PERSON] були неправомірними, так як остання здійснила самовільне підключення до електромережі енергопостачальника, і між цими діями і завданою шкодою є безпосередній причинний зв`язок. Також, виходячи з аналізу перевірених і оцінених судом доказів, встановлено неправомірність дій споживача електроенергії [PERSON] , яка на час проведення перевірки працівниками СО «Шаргородські ЕМ» проживала у [ADDRESS] , яка полягає у самовільному підключенні електроустановки в домоволодінні, в якому споживач проживає, до електромережі позивача з порушенням схеми обліку і споживання електроенергії безобліково, і між цими діями і завданою шкодою є безпосередній причинний зв`язок. Враховуючи, що відповідач не довела, що шкода енергопостачальнику завдана не з її вини, що вказана шкода, заподіяна безобліковим споживанням електроенергії відшкодована, то право [PERSON] на відшкодування збитків, завданих внаслідок порушень, допущених під час користування електроенергією, порушено і підлягає судовому захисту. Таким чином, у суду склалася достатня переконаність у тому, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини безоблікового споживання електроенергії відповідачем підтверджуються належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, проаналізованими судом. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК України). Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ч.1 ст.78 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст.79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.80 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.1 ст.81 ЦПК України). Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.ч.5, 6 ст.81 ЦПК України). Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.ч.1, 2 ст.89 ЦПК України). Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року, яка набрала чинності для України з 11.09.1997 року і, відповідно до ст.9 Конституції України, є частиною національного законодавства, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом. Зокрема, у п.24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та в п.23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гурепка проти України №2» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої компетенції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище, порівняно з опонентом. В п.23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» наголошується, що п.1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, а в п.58 рішення Європейського суд у справі «Серявін та інші проти України» зазначається про те, що призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті… Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії»). Відтак, суд, проаналізувавши та оцінивши кожний доказ, констатує той факт, що позивачем доведено факт порушення його прав з боку відповідача. Оскільки факт відшкодування шкоди, заподіяної безобліковим споживанням електроенергії відповідачем не доведено, а також не доведено, що шкода енергопостачальній організації завдана не з її вини, то право [PERSON] на відшкодування збитків, завданих внаслідок порушень, допущених під час використання електроенергії з боку відповідача [PERSON] порушено і підлягає судовому захисту шляхом задоволення позову. VІІ. Розподіл судових витрат Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи. Згідно з вимогами ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Таким чином, враховуючи, що позов підлягає задоволенню, то, відповідно до ст.141 ЦПК України, підлягають стягненню з [PERSON] на користь АТ «Вінницяобленерго» в особі СО «Шаргородські електричні мережі» судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2102 грн. (а.с.1). Інших витрат, пов`язаних із розглядом справи, позивачем не заявлено.

Outcome: approved