Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-09 00:00:00

І. Короткий зміст позовних вимог. Наприкінці лютого 2020 року [PERSON] звернувся до суду з вказаним позовом, в обґрунтування якого вказав на те, що він є власником земельної ділянки площею 0,1641 га з кадастровим номером 3220284901:13:044:0052, яка розташовується в [ADDRESS] . 09 березня 2011 року між [PERSON] та ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго», в особі Баришівського районного підрозділу, був укладений договір №200885424 про користування електричною енергією. 11 листопада 2019 року земельна ділянка, яка належить позивачу, була відключена від електромережі без його відома та присутності, а також без надання відомостей про проведення робіт по відключенню споживача, що має заборгованість за спожиту електроенергію. [PERSON] в період з липня 2018 року по квітень 2019 року щомісячно сплачував за спожиту електроенергію та не мав будь-якої заборгованості. За таких обставин дії відповідача з відключення електропостачання за адресою: [ADDRESS] є незаконними. Тому [PERSON] просив визнати незаконними дії ПрАТ «Київобленерго» з відключення електропостачання за адресою: [ADDRESS] , зобов`язати ПрАТ «Київобленерго» відновити електропостачання за вказаною адресою, а також стягнути з ПрАТ «Київобленерго» на його користь завдану моральну шкоду у розмірі 30000 гривень. ІІ. Ставлення учасників цивільного процесу до пред`явленого позову. У судовому засіданні позивач та його представник [PERSON] підтримали пред`явлений позов у повному обсязі та просили суд його задовольнити. Представник відповідача Коненко О.С. надала до суду відзив на позовну заяву, яким вказала на необґрунтованість позовних вимог. Оскільки, з 01 січня 2017 року у [PERSON] виникла заборгованість за договором про користування електричною енергією №200885424 від 29 березня 2011 року у розмірі 806 гривень 62 копійки. Споживач лише частково сплатив за спожиту електричну енергію у розмірі 90 гривень. Тому на час відключення заборгованість [PERSON] за спожиту електричну енергію становила 716 гривень 62 копійки. При цьому, 10 вересня 2019 року [PERSON] було вручено повідомлення про відключення електропостачання за заборгованість у розмірі 716 гривень 62 копійки з 10 жовтня 2019 року. Тому доводи [PERSON] про те, що його не було попереджено належним чином про відключення від електропостачання не відповідають дійсності. У зв`язку з цим, [PERSON] не доведено ні протиправності дій відповідача, а ні того, що він поніс втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ. Тому представник відповідача просила відмовити у задоволенні позовних вимог [PERSON] у повному обсязі. ІІІ. Процесуальні дії у справі. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 05 березня 2020 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання (а.с.48-49). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 27 жовтня 2020 року, занесеною до протоколу судового засідання, до участі в розгляді цивільної справи залучено ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» внаслідок зміни найменування ПрАТ «Київобленерго» (а.с.115-116). Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 27 жовтня 2020 року було закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу до судового розгляду по суті (а.с.117). IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Встановлено, що [PERSON] є власником земельної ділянки площею 0,1641 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташовується в [ADDRESS] . Дана обставина підтверджується копією державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯМ №981304, виданого 10 липня 2012 року Управлінням Держкомзему у Баришівському районі (а.с.11). 09 березня 2011 року між [PERSON] та ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго», правонаступником якого є ПрАТ «Київобленерго», в особі Баришівського районного підрозділу, був укладений договір про користування електричною енергією №200885424 (а.с.7-10). За умовами якого ПрАТ «Київобленерго» зобов`язався постачати [PERSON] електричну енергію за вказаною адресою, у необхідних йому обсягах, з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а [PERSON] зобов`язався оплачувати одержану електричну енергію за встановленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені договором. Згідно з пунктом 16 договору сторонами обрано такий порядок оплати за отриману електричну енергію: оплата за електричну енергію здійснюється відповідно до показань приладів обліку через надіслані рахунки, обсяг електроенергії у яких вказується на підставі даних про прогнозоване споживання електроенергії споживачем. При цьому енергопостачальник періодично, але не рідше одного разу на шість місяців, проводить перерахунок за фактично спожиту електричну енергію та надає споживачу рахунок. Для проведення розрахунків за спожиту електроенергію за вказаною адресою ПрАТ «Київобленерго» відкрив особовий рахунок № [NUMBER] на ім`я [PERSON] 09 березня 2011 року між [PERSON] та ПрАТ «Київобленерго» була укладена додаткова угода до договору про користування електричною енергією №200885424. Згідно якої [PERSON] прийняв на відповідальне зберігання 3-х фазний електричний лічильник №0479081 тип Нік 2301АЛ-2, який встановлений на зовні будинку та має пломбу державної повірки 2011 року (а.с.70). 11 листопада 2019 року ПрАТ «Київобленерго» здійснено відключення постачання електроенергії на фасаді будинку за адресою: [ADDRESS] , у зв`язку з несплатою, згідно копії наряду на підключення/відключення від 04 листопада 2019 року (а.с.75). Між сторонами по справі виникли правовідносини, які станом на час відключення споживача від мережі електропостачання, регулюються Законом України «Про ринок електричної енергії» та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №312. V. Норми права, якими керується суд при вирішенні спору. а. норми матеріального права щодо визнання незаконним відключення від мережі електропостачання та зобов`язання відновити електропостачання. За змістом ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У відповідності до ч.1 ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. У відповідності до ч.1 та ч.2 ст.56 Закону України «Про ринок електричної енергії» постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем. Згідно з п.7.5 Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року №312, припинення повністю або частково постачання електричної енергії споживачу здійснюється: оператором системи за умови попередження споживача не пізніше ніж за 5 робочих днів до дня відключення у разі заборгованості за надані послуги з розподілу (передачі) електричної енергії відповідно до умов договору з оператором системи. Попередження про припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії оформлюється після встановлення факту наявності підстав для вчинення вказаних дій та надається споживачу окремим письмовим повідомленням, у якому зазначаються підстава, дата і час, з якого електропостачання буде повністю або частково припинено, прізвище, ім`я, по батькові, підпис відповідальної особи, якою оформлено попередження. Датою отримання таких попереджень буде вважатися дата їх особистого вручення, що підтверджується підписом одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції, або третій календарний день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, в якому обслуговується одержувач (у разі направлення поштою рекомендованим листом). Попередження про припинення постачання електричної енергії може надаватись споживачу в інший спосіб, передбачений договором з електропостачальником та договором з оператором системи або додатками до нього. Якщо підставою для припинення постачання електричної енергії є заборгованість споживача перед відповідним учасником роздрібного ринку, у попередженні про припинення постачання електричної енергії додатково зазначається сума заборгованості за відповідним договором та період, за який ця заборгованість виникла. У разі усунення споживачем в установлений строк порушень, що завчасно (до дня відключення) підтверджується належним чином, постачання електричної енергії споживачу не припиняється. Відповідно до п.4.1 цих Правил розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів. б. норми матеріального права щодо відшкодування завданої моральної шкоди. Згідно з ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. За змістом ч.1 та ч.3 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п.4 та п.5 постанови «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» №4 від 31 березня 1995 року у позовній заяві про відшкодування моральної шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. в. норми процесуального права. Відповідно до положення ч.ч.1-2, ч.4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. За правилами ч.1 та ч.6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. VI. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. а. щодо визнання незаконним відключення від мережі електропостачання та зобов`язання відновити електропостачання. Встановлено, що з 01 січня 2017 року згідно особової картки споживача за особовим рахунком № [NUMBER] , відкритому на ім`я [PERSON] , виникла заборгованість у розмірі 806 гривень 62 копійок. Вказана заборгованість розрахована на підставі показань електролічильника Нік 2301 АЛ 2 №0479081 - 7025 кВт. [PERSON] частково сплатив заборгованість за спожиту електричну енергію у розмірі 90 гривень, тому сума заборгованості становить 716 гривень 62 копійки. Вказані обставини у повній мірі підтверджуються копією особової картки споживача та копією рахунку за електроенергію № [NUMBER] за березень 2020 року від 31 березня 2020 року (а.с.71-72, 73). Таким чином, ПрАТ «ДТЕК Київські Регіональні Електромережі» надав належні та допустимі докази про наявність заборгованості за електроенергію. Проте, всупереч вимогам ч.1 та ч.6 ст.81 ЦПК України, [PERSON] не надав будь-яких доказів на спростування нарахованої йому заборгованості за спожиту електричну енергію. Крім цього, з копії квитанції про оплату за грудень 2018 року (а.с.29) вбачається, що [PERSON] була встановлена сума до оплати у розмірі 806 гривень 62 копійки. Проте, [PERSON] сплатив лише 90 гривень. Дана обставина свідчить про його обізнаність про суму наявної заборгованості з оплати вартості електропостачання. Доводи позивача, які відхилені судом. За змістом позовної заяви та пояснень представника позивача, наданих у судовому засіданні, встановлено, що відключення його садової земельної ділянки відбулося без його присутності та без повідомлення з зазначенням дати відключення об`єкта споживача від електропостачання у разі несплати заборгованості, а також без вирішення спірних питань по заборгованості шляхом переговорів між електропостачальником та побутовим споживачем. Проте, вказані доводи позивача у повній мірі спростовуються попередженням №6064156885 про відключення електроенергії з 10 жовтня 2019 року у зв`язку з наявною сумою простроченої заборгованості у розмірі 716 гривень 62 копійки, яке 10 вересня 2019 року вручено особисто [PERSON] (а.с.74). Доводи відповідача, які відхилені судом. Суд вважає необґрунтованою вказівку представника відповідача з приводу того, що спірні правовідносини регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357. Оскільки, станом на 11 листопада 2019 року, тобто на день відключення позивача від електромережі, вказані Правила користування електричною енергією для населення втратили чинність на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 20 червня 2018 року №502. Тому суд приходить до переконання, що відключення будинку позивача від електроенергії відбулось правомірно та з дотриманням порядку, передбаченого Правилами роздрібного ринку електричної енергії. Оскільки, позивач не сплатив наявну в нього заборгованість за спожиту у електричну енергію, будучи попередженим про наслідки такої несплати у вигляді відключення будинку від електропостачання. б. щодо відшкодування завданої моральної шкоди. Враховуючи викладені положення ЦК України та роз`яснення Верховного Суду України з цього приводу, суд прийшов до висновку, що позивачем не обґрунтовано належним чином розмір завданих йому моральних страждань, не встановлено причинно-наслідкового зв`язку між діями відповідача та моральною шкодою, якої зазнав позивач, а також не встановлено вини відповідача у заподіянні немайнової шкоди [PERSON] . Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, позовні вимоги [PERSON] є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню у повному обсязі. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed