Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-20 00:00:00

Комунальне підприємство Печерської районної у м. Києві ради по утриманню житлового господарства «Хрещатик» звернулося до суду з позовом до [PERSON] про стягнення заборгованості, мотивуючи свої вимоги тим, що КП «Хрещатик» надає житлово-комунальні послуги, зокрема будинку [ADDRESS]. Відповідач є власником нежилого приміщення загальною площею 97,8 кв.м. (група приміщень №1) в будинку [ADDRESS]. Працівниками КП УЖГ «Хрещатик» було виявлено, що відповідач без відповідного проекту та дозволу, провів ремонтно-будівельні роботи, а саме: у несучій капітальній стіні з віконного пройому влаштовано дверний пройом (вхідну групу). На припис-попередження від 08.10.2014 №195, надісланий відповідачу з вимогою надати дозвільно-погоджувальну документацію на проведення даних будівельних робіт, відповіді не отримано. Посилаючись на наведені обставини, позивач просив зобов?язати відповідача вчинити дії щодо приведення приміщення в попередній стан. Представник позивача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, подав до суду заяву, згідно якої просив розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав повністю, проти винесення заочного рішення не заперечував. Відповідач у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, за таких обставин суд визнав можливим слухати справу у відсутність відповідача, на підставі наявних матеріалів про правовідносини сторін. Суд дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у сукупності, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. В судовому засіданні встановлено, що КП «Хрещатик» надає житлово-комунальні послуги, зокрема будинку [ADDRESS]. Відповідач є власником нежилого приміщення загальною площею 97,8 кв.м. (група приміщень №1) в будинку [ADDRESS]. Працівниками КП УЖГ «Хрещатик» було виявлено, що відповідач без відповідного проекту та дозволу, провів ремонтно-будівельні роботи, а саме: у несучій капітальній стіні з віконного пройому влаштовано дверний пройом (вхідну групу). На припис-попередження від 08.10.2014 №195, надісланий відповідачу з вимогою надати дозвільно-погоджувальну документацію на проведення даних будівельних робіт, відповіді не отримано. Відповідно до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об'єкта архітектури здійснюється відповідно до затверджено проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідно до ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт Державній архітектурно-будівельній інспекції або її територіальному органу за місцем знаходження об'єкта будівництва - щодо об'єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок аяконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об'єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. реєстрації відповідною інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до 1 - 3 категорії складності; видачі замовнику відповідною інспекцією державного архітектурно - будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об'єктів будівництва, що належать до 4 - 5 категорії складності. Згідно з ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», експлуатація не прийнятих у встановленому законодавством порядку об'єктів будівництва забороняється. Згідно ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України - житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинними будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без належного дозволу чи належно затвердженого проекту, або з істотним порушенням будівельних норм і правил. Статтею 179 ЖК УРСР передбачено, що користування будинками (квартирами) державного й громадського житлового фонду, а також приватного житлового фонду та їх втримання здійснюється з обов'язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями (далі - Правила). Згідно п. 4. «Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинкової територіями» затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 24.01.2006 №45 власник наймач(орендар) приміщень житлових будинків мають право на: переобладнання та перепланування житлових і підсобних приміщень, балконів і лоджій за відповідними проектами без обмеження інтересів інших громадян, які проживають у будинку, з дозволу власника будинку та органу місцевого самоврядування, виданого в установленому порядку. Пунктом 1.4. Правил утримання жилих будинків та прибудинкової території, затв. Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76 передбачено, що переобладнання і перепланування жилих будинків, жилих і нежилих будинках приміщень дозволяється робити після одержання дозволу виконавчого комітету місцевої ради народних депутатів відповідно до законодавства. Згідно ст. 189 Житлового кодексу УРСР, особи, винні у порушенні правил користування приміщеннями, санітарного утримання місць загального користування, сходових клітин, ліфтів, під'їздів, прибудинкової території несуть кримінальну, адміністративну та іншу відповідальність згідно чинного законодавства України. Відповідно до ст. 24 ЖК України, житлово-експлуатаційні організації забезпечують схоронність житлового фонду і належне його використання, а також контролюють додержання громадянами правил користування жилими приміщеннями, утриманням житлового будинку та прибудинкової території. Проаналізувавши зазначені норми закону та зібрані у справі докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню, відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, таким чином судовий підлягає стягненню з відповідача на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved