Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-26 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Представник позивача звернулася до суду з вказаним позовом, мотивуючи заявлені вимоги тим, що [INFO] померла баба позивача [PERSON] , яка на день смерті була зареєстрована та проживала в будинку номер [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина. Спадковим майном є житловий будинок, земельна ділянка площею 0,2500 га, призначена для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, земельна ділянка площею 0,2330 га, призначена для ведення особистого селянського господарства, які розташовані по [ADDRESS] до зміни нумерації, номер 35) [ADDRESS] . За життя [PERSON] склала заповіт, яким усе своє майно заповідала своїй онуці [PERSON] 25 липня 2019 року, звернувшись до Миронівської районної державної нотаріальної контори Київської області з наміром подати заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , позивач отримала відмову у прийнятті вказаної заяви з мотивів пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини. За прийняттям спадщини після смерті [PERSON] окрім позивача ніхто не звертався, спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалася. У встановлений законом шестимісячний строк із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори Тищенко О.М. не зверталася, оскільки є багатодітною матір`ю, виховує трьох малолітніх дітей. В період з січня по липень 2019 року діти поперемінно хворіли та потребували догляду матері. Крім того, в лютому вона дізналася про свою четверту вагітність. На початку вагітності її самопочуття було незадовільним. Погіршення стану її здоров`я було обумовлене токсикозом та загальною слабкістю, що також значно ускладнювало вчинення нею будь-яких активних дій. Зазначені обставини перешкодили звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Вважає, що строк прийняття спадщини пропущено з поважних причин, тому просила в судовому порядку визначити додатковий строк для прийняття спадщини. Ухвалою судді Миронівського районного суду Київської області від 9 листопада 2019 року відкрито провадження у справі. Аргументи учасників справи В судове засідання позивач та представник не з`явилися, у поданій до суду заяві від 27 грудня 2019 року, представник позивача просила розгляд справи здійснювати у її відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просила їх задовольнити. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, у заяві, поданій до суду 27 грудня 2019 року, сільський голова Карапишівської сільської ради Миронівського району Київської області, просив розглянути справу без участі представника Карапишівської сільської ради, позовні вимоги визнає. Фактичні обставини справи Судом встановлені наступні факти. [INFO] померла [PERSON] . В підтвердження вказаних обставин до матеріалів справи додано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане 16 січня 2019 року виконавчим комітетом Карапишівської сільської ради Миронівського району Київської області (а.с. 14). Позивач є онукою померлої [PERSON] , що підтверджується даними свідоцтва про народження позивача серії [NUMBER] від 15 жовтня 1985 року та свідоцтва про народження батька позивача серії [NUMBER] від 27 квітня 1964 року, виданих Карапишівською сільською радою Миронівського району Київської області, свідоцтва про шлюб позивача, що підтверджує зміну прізвища, серії [NUMBER] від 24 березня 2005 року, виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у місті Києві (а.с., а.с. 11-13). 22 березня 2016 року померлою було складено заповіт, який посвідчено секретарем Карапишівської сільської ради Миронівського району Київської області Луценко Н.М. За змістом заповіту, все своє майно, де б воно не було і з чого не складалося взагалі все те, на що буде мати право за законом, вона заповіла онуці [PERSON] (а.с. 18). За життя [PERSON] набула права власності на житловий будинок, земельну ділянку площею 0,2500 га, призначену для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, земельну ділянку площею 0,2330 га, призначену для ведення особистого селянського господарства, які розташовані по [ADDRESS] . Вказані обставини підтверджуються даними доданих до позовної заяви письмових документів: свідоцтва про право приватної власності на житловий будинок, зареєстрованого під номером 153, виданого 25 грудня 1989 року виконавчим комітетом Карапишівської сільської ради, державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯК № 881187 від 29 березня 2010 року, державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯК № 881188 від 29 березня 2010 року, виданих на підставі рішення Карапишівської сільської ради №202-21-V від 23 січня 2019 року (а.с., а.с. 39-41). До дня смерті, [INFO] , [PERSON] була зареєстрована та постійно проживала в будинку під номером [ADDRESS] . Вказане підтверджується даними довідки виконкому Карапишівської сільської ради №791 від 25 липня 20019 року (а.с. 20). На день смерті [PERSON] її спадкоємицею за заповітом була онука [PERSON] . Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який розпочинається з часу відкриття спадщини, що передбачено статтею 1270 ЦК України. 25 липня 2019 року, пропустивши строк для прийняття спадщини, [PERSON] звернулася до нотаріусу з наміром подати заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . На звернення позивача, спадкоємця за заповітом, до Миронівської районної державної натаріальної контори із наміром подати заяву про прийняття спадщини після смерті баби, листом № 856/01-16 від 25 липня 2019 року нотаріус повідомив позивача про те, що нею пропущено строк для прийняття спадщини та роз`яснено право звернення до суду в порядку статті 1272 ЦК України. Вказані обставини підтверджуються листом державного нотаріуса Вашеки С.В. № 856/01-16 від 25 липня 2019 (а.с. 42). Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №56983711 від 25 липня 2019 року, наданої Миронівською районною державною нотаріальною конторою, спадкова справа після смерті [PERSON] не відкривалася (а.с. 43). Мотиви з яких виходить суд та застосовані норми права Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити. Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За положеннями пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Листом від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз`яснив, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Встановлено, що сім`я позивача має статус багатодітної, до її складу входить сама позивач, її чоловік [PERSON] , син [PERSON] , дочки [PERSON] та [PERSON] . Такі обставини підтверджуються даними списку багатодітних сімей Дарницького району міста Києва №118 від 5 лютого 2015 року, виданого Управлінням у справах сім`ї, молоді та спорту Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 15 червня 2005 року, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції міста Києва, свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 1 листопада 2011 року, виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у місті Києві (а.с, а.с. 15-17, 19). Причинами пропуску строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини позивач вказала, що в період з січня по липень 2019 року поперемінно хворіли її діти, за якими потрібен був догляд, на даний час має четверту вагітність, на початку вагітності її самопочуття було незадовільним, крім того, необхідно було постійно проходити медичні огляди та обстеження. Вказане підтверджується даними виписок № 828, № 829 та № 830 від 26 липня 2019 року, виданими Щасливською медичною амбулаторією загальної сімейної медицини КНП «Бориспільський районний центр первинно медико-санітарної допомоги», медичної картки амбулаторного хворого №77666 [PERSON] , обмінної карти пологового будинку, пологового відділення лікарні (Ф№113-о) КНП «КДЦ № 1 Дарницького району міста Києва (а.с., а.с. 21-23, 24-27, 29-34). Крім того, волею спадкодавця, яка знайшла відображення у заповіті, спадкове майно мало перейти саме позивачеві. Спадкова справа не відкрита. Шестимісячний строк подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] сплинув 15 липня 2019 року, а повідомлення державного нотаріуса про відмову у прийнятті спадщини позивач отримала 25 липня 2019 року, тобто пропущений нею строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним. Незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог. Такої позиції дотримується Верховний суд у постанові КЦС ВС № 681/203/17-ц від 17 жовтня 2018 року. Висновки за результатами розгляду Однією із засад судочинства, регламентованих пунктом 3 частини 1 статті 129 Конституції України, є змагальність сторін та свобода в наданні ними до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. За правилами статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Вказані норми процесуального права вказують на необхідність доведення стороною, що звернулась до суду, належними та допустимими доказами вимог, що нею заявлені. Причини, зазначені позивачем та встановлені судом, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця значно вплинули на вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини. Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач як на підставу для задоволення позову, знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є доведеними. На підставі викладеного, ст.ст. 1217, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування»,

Outcome: approved