Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-16 00:00:00

І. Виклад позиції позивача та заперечення відповідачів. 1. У вересні 2019 року [PERSON] звернулась з вказаним позовом та посилається на те, що в період часу з 1 березня 2008 року до 26 лютого 2014 року вона перебувала в шлюбі з [PERSON] Після розірвання шлюбу вони проживали окремо. 16 вересня 2017 року [PERSON] отримала лист з Бориспільської районної державної нотаріальної контори, з якого вона дізналась про те, що [INFO] помер її колишній чоловік [PERSON] , який за час свого життя склав заповіт, яким все своє майно заповів позивачу. Необізнаність щодо смерті спадкодавця та складення ним заповіту перешкодила позивачу вчасно прийняти спадщину. Тому [PERSON] просить суд визначити їй тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] 2. У судовому засіданні [PERSON] та її представник [PERSON] підтримують позов та наполягають на його задоволенні. 3. Представник відповідача [PERSON] не визнає позов та посилається на те, що [PERSON] склав заповіт під час, коли він перебував у шлюбі з позивачем. Це свідчить про те, що [PERSON] було відомо про складення заповіту. Їй також було відомо про смерть спадкодавця. Ці обставини свідчать про відсутність жодних обставин, які перешкодили [PERSON] вчасно подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Тому представник відповідача [PERSON] просить суд відмовити у задоволенні позову. 4. Представник відповідача [PERSON] також не визнає позов та просить суд відмовити в його задоволенні. ІІ. Процесуальні дії у цивільній справі. 5. Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 20 вересня 2017 року (а.с.12) було відкрито провадження у цивільній справі. 6. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду, занесеною до протоколу судового засідання від 27 жовтня 2017 року (а.с.21-22), з Бориспільської районної державної нотаріальної контори була витребувана копія спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] 7. Іншою ухвалою Бориспільського міськрайонного суду, занесеною до протоколу судового засідання від 27 жовтня 2017 року (а.с.21-22), [PERSON] була залучена до участі у розгляді цивільної справи в якості співвідповідача. 8. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду, занесеною до протоколу судового засідання від 7 грудня 2017 року (а.с.28), з Бориспільської районної державної нотаріальної контори була повторно витребувана копія спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] 9. Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду, занесеною до протоколу судового засідання від 22 листопада 2018 року (а.с.83) було задоволено клопотання представника позивача [PERSON] про допит в якості свідка державного нотаріуса Бориспільської районної державної нотаріальної контори [PERSON] . ІІІ. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. 10. 1 березня 2008 року позивач уклав шлюб з [PERSON] Це підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 1 березня 2008 року (а.с.6). 11. 21 червня 2011 року [PERSON] склав заповіт (а.с.8), за яким все своє майно він заповів [PERSON] 12. 26 лютого 2014 року шлюб між позивачем та [PERSON] був розірваний. Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] від 26 лютого 2014 року (а.с.7). 13. [INFO] [PERSON] помер. Це підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 3 червня 2016 року (а.с.36 зворот). 14. [PERSON] є рідною сестрою [PERSON] Ця обставина підтверджується копіями свідоцтв про народження (а.с.37) та копією свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 20 квітня 1991 року (а.с.38). 15. 11 листопада 2016 року [PERSON] подала до Бориспільської районної державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] (а.с.36). 16. Ці обставини свідчать про те, що між сторонами виникли спірні правовідносини, що регулюються книгою шостою «Спадкове право» ЦК України. IV. Норми права та усталена судова практика, якими керується суд при вирішенні спору. 17. Відповідно до ч.1, ч.2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. 18. Згідно з ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. 19. Відповідно до ч.1 ст.1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 20. Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. 21. Як роз`яснив Верховний Суд в постанові від 6 червня 2018 року у цивільній справі №592/9058/17-ц (провадження №61-200св18), правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, які має оцінити суд з урахуванням доводів та заперечень учасників справи та врахувавши її фактичних обставин. Відповідно до принципу диспозитивності цивільного процесу сторони справи на власний розсуд розпоряджаються наданими їм законом правами та обов`язками щодо предмета спору, а суд на засадах змагальності сторін може лише сприяти застосуванню таких прав та виконанню обов`язків, ураховуючи при цьому принципи справедливості та рівності учасників процесу перед законом та судом. Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Зокрема, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. V. Мотиви, якими керується суд при вирішенні спору. а. щодо обізнаності позивача про заповіт. 22. Допитана у судовому засіданні свідок [PERSON] показала, що вона працює державним нотаріусом Бориспільської районної державної нотаріальної контори. На підставі заяви [PERSON] про прийняття спадщини вона завела спадкову справу після смерті [PERSON] Однак зі спадкового реєстру їй стало відомо про те, що за час свого життя спадкодавець склав заповіт, який був вчинений та зберігався в Бориспільській міській державній нотаріальній конторі. Свідок [PERSON] витребувала копію заповіту з Бориспільської міської державної нотаріальної контори. 11 листопада 2016 року вона отримала копію заповіту та дізналась про те, що все своє майно спадкодавець заповів [PERSON] Однак [PERSON] повідомила про те, що їй не відомо, де проживає [PERSON] Тому свідок [PERSON] була вимушена звертатись до адресно-довідкового підрозділу ДМС України для з`ясування зареєстрованого місця проживання спадкоємця за заповітом. 1 вересня 2017 року вона отримала довідку з вказаною інформацію та надіслала [PERSON] лист, в якому свідок [PERSON] повідомила їй про те, що вона є спадкоємицею за заповітом після смерті [PERSON] 23. В матеріалах цивільної справи міститься копія листа №2111/02-14 від 1 вересня 2017 року, адресованого [PERSON] (а.с.48), в якому державний нотаріус Бориспільської районної державної нотаріальної контори Черненко Н. Б. повідомила позивача про те, що 21 червня 2011 року [PERSON] склав заповіт, яким все своє майно він заповів [PERSON] 24. З копії рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.51) вбачається, що 16 вересня 2017 року [PERSON] отримала лист державного нотаріуса Бориспільської районної державної нотаріальної контори Черненко Н.Б. №2111/02-14 від 1 вересня 2017 року. 25. З огляду на це суд вважає, що [PERSON] вперше дізналась про вказаний заповіт та право на спадкування після смерті [PERSON] лише 16 вересня 2017 року. б. щодо поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини. 26. Встановлено, що 31 травня 2016 року розпочався строк для прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] Перебіг цього строку закінчився ще 1 грудня 2016 року. Про заповіт та право на спадкування позивач дізнався лише 16 вересня 2017 року. Ця обставина об`єктивно перешкодила [PERSON] вчасно подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Несвоєчасне повідомлення позивача про право на спадкування обумовлено, зокрема тим, що [PERSON] не повідомила державному нотаріусу Бориспільської районної державної нотаріальної контори [PERSON] . інформацію про місце проживання [PERSON] 27. З огляду на це суд вважає, що [PERSON] належить визначити додатковий тримісячний строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] VI. Аргументи сторін, відхилені судом, та підстави їх відхилення. 28. Як роз`яснив Верховний Суд України в постанові від 4 листопада 2015 року у провадженні №6-1486цс15, необізнаність про смерть спадкодавця не є підставою для визначення спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини. Тому суд критично оцінює посилання [PERSON] та її представника [PERSON] на цю обставину, адже вона не має жодного юридичного значення для вирішення спору. 29. Дійсно, [PERSON] склав заповіт в період часу, коли він перебував у шлюбі з [PERSON] Водночас, за правилом ч.1 ст.1255 ЦК України нотаріус, інша посадова, службова особа, яка посвідчує заповіт, свідки, а також фізична особа, яка підписує заповіт замість заповідача, не мають права до відкриття спадщини розголошувати відомості щодо факту складення заповіту, його змісту, скасування або зміни заповіту. Представники відповідачів [PERSON] та [PERSON] не подали жодного доказу на підтвердження того, що [PERSON] було відомо про заповіт ще під час перебування у шлюбі з [PERSON] Посилання представників відповідачів [PERSON] та [PERSON] на цю обставину є лише їх припущенням, яке не може бути покладено в основу рішення суду. VII. Розподіл судових витрат. 30. За правилом ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 31. [PERSON] сплатила судовий збір в розмірі 640 гривень. Це підтверджується квитанцією №154 від 19 вересня 2017 року (а.с.1). Пред`явлений нею позов задоволений в повному обсязі. 32. З огляду на це суд вважає, що з [PERSON] на користь позивача належить стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 640 гривень.

Outcome: approved