Jurisdiction: civil
Date: 2021-08-02 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог. Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визнання права на 1/2 частину земельної частки (паю) по реформованому КСП «Слобідське» в порядку спадкування, в обґрунтування якої зазначив, що [INFO] в селі Слобідка Малинського району Житомирської області померла його мати - [PERSON] . Після її смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, яке складається з житлового будинку в с. Слобідка, а також право на земельну частку (пай) реформованого КСП «Слобідське», що знаходиться на території Слобідської сільської ради Малинського району Житомирської області. Спадкоємцями першої черги за законом є позивач та його брат - [PERSON] . 05.03.1996 року державним нотаріусом Малинської державної нотаріальної контори позивачу було видано свідоцтво про право на спадщину на Ѕ частину вищевказаного будинку. Позивач звернувся до державного нотаріуса Малинської державної нотаріальної контори для оформлення спадщини, однак, нотаріус постановою від 14.05.2021 №02-14/434 відмовив йому у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну частку (пай), оскільки відсутній правовстановлюючий документ, а саме оригінал сертифіката. Процесуальні дії у справі. Ухвалою від 07.06.2021 справу прийнято до розгляду та відкрито провадження. Визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Розпочато підготовче провадження, призначено підготовче судове засідання на 11 годину 06.07.2021. Ухвалою суду від 06.07.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 15 годину 03 серпня 2021 року. 06.07.2021 до суду надійшла заява від відповідача, якою повідомлено, що відповідач не заперечує проти задоволення позовних вимог та просить суд розгляд справи проводити без участі представника відповідача. 13.07.2021 позивач подав до суду заяву про те, що позов підтримує та просить його задовольнити, розглядати справу без його участі. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду повідомлявся належним чином, із заявами, клопотаннями до суду не звертався. Ухвалою від 03.08.2021 відмовлено у прийнятті заяви відповідача про визнання позову. Суд, відповідно до ст. 247 ЦПК України розглядає справу у підготовчому засіданні за відсутності позивача і відповідача, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Встановлені судом обставини. Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , що видане Слобідською сільською радою Малинського району Житомирської області, засвідчується, що [PERSON] померла [INFO] (а.с.10). Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , батьками позивача є [PERSON] та [PERSON] (а.с. 11). Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 05.03.1996 спадкоємцями майна після смерті [PERSON] є [PERSON] та [PERSON] . Спадкове майно складається з жилого будинку, який знаходиться в с. Слобідка Малинського району Житомирської області (а.с.12). Свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , що видане виконкомом Слобідської сільської ради Малинського району Житомирської області, засвідчується, що [PERSON] помер [INFO] (а.с.22). Згідно з витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно [PERSON] та [PERSON] на праві приватної власності належить по Ѕ частині будинку по [ADDRESS] (а.с.14). Відповідно до листа Відділу у Малинському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області № К-15/0-0.18-13/144-21 від 07.05.2021, [PERSON] включена до списку громадян, яким передаються у приватну власність земельні ділянки в розмірі земельної частки (паю) із земель реформованого КСП «Слобідське». Відповідно до Книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай), сертифікат по реформованому КСП «Слобідське» на території Слобідської сільської ради Малинського району на ім`я [PERSON] не видавався. Вартість земельної частки (паю) по реформованому КСП «Слобідське» на території Слобідської сільської ради Малинського району становить 20113,05 грн, розмір земельної частки (паю) становить 2,35 умовних кадастрових гектари (а.с. 15). Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії Малинської державної нотаріальної контори від 14.05.2021 № 02-14/434 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну частку (пай), оскільки відсутній правовстановлюючий документ, а саме оригінал сертифіката (а.с.16). Оцінка аргументів сторін та норми права, застосовані судом. Між сторонами виник спір з приводу визнання права на майнове право у порядку спадкування за законом. Згідно п. 5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України правила книги шостої ЦК України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом, тобто відкрилася після 1 липня 2003 року і не була прийнята ніким зі спадкоємців, право на спадкування яких виникло відповідно до норм ЦК УРСР. Оскільки спадщина після смерті [PERSON] відкрилася [INFO] , то при вирішенні питання щодо спадкування її майна слід керуватися норми ЦК УРСР. Згідно зі ст. 524 ЦК УРСР спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом. Відповідно до ст. 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Відповідно до ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини. Як зазначено самим позивачем у позові та заяві від 04.06.2021, а також встановлено судом з матеріалів, доданих до позову, спадкоємцями після смерті [PERSON] , які прийняли спадщину та частково оформили її, є позивач та його брат - [PERSON] , який помер [INFO] . Відповідно до ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до частин першої та третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадком. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності. Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги. За теоретичним визначенням «відповідач» - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами. Для правильного вирішення питання щодо визнання відповідача неналежним недостатньо встановити відсутність у нього обов`язку відповідати за даним позовом. Установлення цієї умови - підстава для ухвалення судового рішення про відмову в позові. Щоб визнати відповідача неналежним, крім названої умови, суд повинен мати дані про те, що обов`язок відповідати за позовом покладено на іншу особу. Про неналежного відповідача можна говорити тільки в тому випадку, коли суд може вказати особу, що повинна виконати вимогу позивача, - належного відповідача. Отже, неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. З огляду на зазначене визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Водночас встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язок суду, який виконується під час розгляду справи (постанова ВП ВС від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). У постанові Верховного Суду від 18 грудня 2019 року в справі № 265/6868/16-ц (провадження № 61-34234св18) вказано, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняли спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування. Позивачем пред`явлено позов до Малинської міської ради, тобто, до органу місцевого самоврядування, при цьому, як зазначено вище, крім самого позивача, спадщину після смерті [PERSON] прийняв його брат - [PERSON] , який помер. Тобто, спадкове майно, в тому числі і право на земельну частку належить спадкоємцям, які прийняли спадщину з моменту її відкриття. Позивач зазначає, що після смерті [PERSON] (брата позивача) спадщину прийняли троє його дітей, даними про яких він не володіє, а нотаріальна контора йому таких даних на його звернення не надала. При цьому позивач не ставив перед судом питання щодо витребування нотаріальної справи до майна померлого [PERSON] з метою встановлення належних відповідачів та залучення їх до справи. При встановлених обставинах, суд вважає, що Малинська міська рада є неналежним відповідачем у даній справі, оскільки є інший спадкоємець, який прийняв спадщину [PERSON] , і якому така спадщина належить на підставі ч. 2 ст. 548 ЦК УРСР з дня відкриття спадщини. На підставі викладеного суд дійшов до висновку про те, що в задоволенні позову слід відмовити у зв`язку з пред`явленням його до неналежного відповідача. Разом із тим, дане рішення суду не перешкоджає позивачу захистити свої права шляхом пред`явлення у встановленому законом порядку позову про визнання права на спадкове майно до належних відповідачів, якими у спірних правовідносинах є спадкоємці [PERSON] , які прийняли спадщину після його смерті (постанова КЦС ВП від 25.04.2018 по справі №185/10105/15). Розподіл судових витрат Оскільки позовні вимоги не підлягають задоволенню, судові витрати (сплачений судовий збір) не підлягають розподілу між сторонами.

Outcome: dismissed