Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-13 00:00:00

Короткий зміст позовних вимог Міський голова Філатов Б.А. звернувся до суду з позовом в якому просить стягнути з [PERSON] на користь Дніпровської міської ради збитки (упущену вигоду) у сумі 9918,72 грн. та судовий збір в розмірі 2102,00 грн. В обґрунтування свого позову вказав, що Дніпровська міська рада (ЄДРПОУ 26510514) є представницьким органом місцевого самоврядування, який відповідно до ст. 1,10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» наділений правом представляти інтереси територіальної громади, приймати від її імені рішення та здійснювати від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Листом від 31.07.2019 вих. № 10/15-382 департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради звернувся до [PERSON] з пропозицією укдасти договір про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра по об`єкту: «Капітальний ремонт будівлі гаражу за адресою: [ADDRESS] ». Об`єкт загальною площею 22,4 кв.м. прийнято в експлуатацію декларацією від 28.11.2018 № ДП 141183320210. До теперішнього часу договір не укладено, кошти пайової участі у сумі 9918,72 грн. не сплачено. На офіційному сайті державної архітектурно-будівельної інспекції України (http://dabi.gov.ua) міститься інформація, що 28.11.2018 року зареєстровано декла\-рацію про готовність об`єкта до експлуатації № ДП 141183320210 «Капітальний ремонт будівлі гаражу за адресою: [ADDRESS]», замовником якого є [PERSON] . Зазначена декларація є офіційним дозвільним документом, станом на час подання позовної заяви не скасована, відомості зазначені в ній не спростовуються відповідачем. Отже під час реєстрації зазначеної декларації саме у замовника (забудовника) виник обов`язок звернутиісь не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника до органу місцевого самоврядування за укладенням договору про пайову участь та сплатити пайовий внесок на розвиток соціальної та інженерно- транспортної інфраструктури. Так як датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката, відтак момент виникнення спірних правовідносин припадає на дату реєстрації декларації про готовніть об`єкта до експлуатації, а саме на 28.11.2018. Бездіяльністю забудовника (відповідача), яка полягає в ухиленні від укла\-дання договору про пайову участв на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра, порушуються права та інтереси територіальної громади міста Дніпра, в особі Дніпровської міської ради, на отримання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають вико\-ристовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра, у зв`язку з чим виникла необхідність звернення до суду із зазначеним позовом. Процесуальні дії у справі. Заяви (клопотання) учасників справи. Відповідно до ч.4 ст.19 ЦПК України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Ухвалою судді Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 07 липня 2020 року було відкрито провадження по справі, призначено справу до розгляду у порядку загального позовного провадження.(а.с.44) 10 січня 2021 року представником відповідача [PERSON] до суду надано відзив на позов в якому зазначено, що в обгрунтування необхідності сплати коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту Позивач посилається на декларацію про готовність об`єкта до експлуатації № ДП 141183320210 «Капітальний ремонт будівлі гаражу за адресою: [ADDRESS] », замовником якого є [PERSON] . Відповідач зазначає, що розмір коштів пайової участі вирахуваний Позивачем без урахування частини 6 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» щодо обмеження граничного розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Пунктом 20 декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 28.11.2018 ДП 141183320210 кошторисна вартість будівництва визначена у розмірі 30000 гривень. Враховуючи, що розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, визначений органом місцевого самоврядування, не може перевищувати граничний розмір - то за декларацією про готовність до експлуатації об`єкта від 28.11.2018 ДЕ 141183320210 розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не може складати більше, ніж 3000 гривень, розраховані за формулою: 30000 гривень х 10% = 3 000 гривень. Де 30000 гривень - кошторисна вартість будівництва, визначена п. 20 декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 28.11.2018 ДП 141183320210; 10% - граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту у відповідності з частиною 6 ст. 40 Закону України «про регулювання містобудівної діяльності»; 3000 гривень - розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту за декларацією про готовність до експлуатації об`єкта від 28.11.2018 ДП 141183320210. Враховуючи викладене, Відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог з частині, що перевищує 3000 гривень - граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту за декларацією про готовність до експлуатації об`єкта від 28.11.2018 ДП 141183320210. 11 січня 2021 року до суду надійшла заява представника відповідача [PERSON] про зупинення провадження у справі №208/2558/20 на час хвороби учасника справи. Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 11 січня 2021 року відмовлено в задоволенні заяви відповідача [PERSON] про зупинення провадження. 19 лютого 2021 року на даресу суду надійшли заперечення на відзив представника департаменту економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради Скубко А.В. в яких зазначено, що згідно з частиною 2 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник (замовник - фізична або юридична особа розділ І, ст. 1 зазначеного закону) який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. В частині 4 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» наведений вичерпний перелік об`єктів у разі будівництва яких, замовник не залучається до пайової участі у розвитку інфраструктури. Об`єкт: «Капітальний ремонт будівлі гаража за адресою: [ADDRESS] » замовником (забудовником) якого є [PERSON] , не відносяться до вищезазначених об`єктів. Таким чином, замовник зобов`язаний взяти участь у створені і розвитку інфраструктури. Відповідно до частини 1 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. На виконання вимог закону, Дніпровською міською радою 29.07.2011 прийнято рішення №5/14 «Про внесення змін до рішення міської ради від 21.03.2007 №6/11 «Про порядок залучення коштів на розвиток інженерно- транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська». Відповідно до п. 2.5. Порядку залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпропетровська (рішення міської ради від 29.07.2011 № 5/14), визначено, норма щодо граничного розміру пайової участі застосовується за умови надання замовником (забудовником) належним чином оформленої копії звіту експертної організації, визначеної у встановленому порядку, який містить інформацію про дотримання вимог кошторисної частини проекту. У разі, якщо загальна кошторисна вартість не визначена згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами, вона (величина пайової участі) визначається на основі нормативів одиниці створеної потужності відповідно до п.2.1. - 2.4. та з урахування п. 2.5., 2.6. Порядку. На виконання Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» Дніпровською міською радою було прийнято рішення від 18.12.2019 № 7/52 «Про внесення змін до рішення міської ради від 21.03.2007 № 6/11 «Про порядок залучення коштів на розвиток інженер но-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпра». Пунктом 1.6. рішенням від 18.12.2019 № 7/52 обумовлено: «Норма щодо граничного розміру пайової участі для нежитлових будівель (споруд) застосовується за умови надання замовником (забудовником) належним чином оформленої копії звіту експертної організації, визначеної у встановленому порядку, щодо розгляду кошторисної частини проектної документації». Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з відсутністю належним чином оформленої копії звіту кошторисної вартості будівництва (реконструкції, тощо) об`єкта експертної організації, визначеної у встановленому порядку, розрахунок пайової участі визначається відповідно до нормативів одиниці створеної потужності. Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 01 квітня 2021 року закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті. Представник позивача Конарева С.К. в судове засідання не з`явилася, письмово просила суд провести розгляд справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та не заперечує проти ухвалення рішення. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] в судове засідання не з`явилися. Представник відповідача [PERSON] надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю. У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України у зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що рішенням Дніпровської міської ради від 21.03.2007 № 6/11 було затверджено Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська. Рішенням Дніпропетровської міської ради від 29.07.2011 № 5/14 затверджено Порядок залучення коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Дніпропетровська, зі змінами. Порядок № 5/14 містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску. Вказаний Порядок був прийнятий та оприлюднений Дніпровською міською радою на виконання вимог ст. 22 Закону України «Про інформацію» у встановленому порядку, а саме на офіційному веб-сайті Дніпровської міської ради (https://dniprorada.gov.ua) та у газеті «Наше місто», тому відповідно до норм ч. 1 ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», є нормативно-правовим актом, обов`язковим до виконання на території м. Дніпро. Листом від 31.07.2019 вих. № 10/15-382 департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради звернувся до [PERSON] з пропозицією укдасти договір про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра по об`єкту: «Капітальний ремонт будівлі гаражу за адресою: [ADDRESS] ». Об`єкт загальною площею 22,4 кв.м. прийнято в експлуатацію декларацією від 28.11.2018 № ДП 141183320210.(а.с.21-22) Відповідно до діючого Порядку залучення, розрахунку і використання коштів пайової участі (внесків) у розвитку інфраструктури міста Дніпра затвердженого рішенням Дніпровської міської ради від 29.07.2011 № 5/14 зі змінами, з урахуванням рішення міської ради від 18.12.2019 № 7/52, який прийнято на виконання Законів України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні». Величина пайової участі на розвиток соціальної та інженерно- транспортної інфраструктури міста Дніпра (розмір збитків) по об`єкту складає: 9918,72 грн.(а.с.10) Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом. Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності». Відповідно до п. 4 ст. 1 даного Закону замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву. Згідно із ст. 2 цього Закону планування і забудова територій - діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає: 1) прогнозування розвитку територій; 2) забезпечення раціонального розселення і визначення напрямів сталого розвитку територій; 3) обґрунтування розподілу земель за цільовим призначенням; 4) взаємоузгодження державних, громадських та приватних інтересів під час планування і забудови територій; 5) визначення і раціональне взаємне розташування зон житлової та громадської забудови, виробничих, рекреаційних, природоохоронних, оздоровчих, історико-культурних та інших зон і об`єктів; 6) встановлення режиму забудови територій, на яких передбачено провадження містобудівної діяльності; 7) розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів; 8) реконструкцію існуючої забудови та територій; 9) збереження, створення та відновлення рекреаційних, природоохоронних, оздоровчих територій та об`єктів, ландшафтів, лісів, парків, скверів, окремих зелених насаджень; 10) створення та розвиток інженерно-транспортної інфраструктури; 10 1) створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення; 11) проведення моніторингу забудови; 12) ведення містобудівного кадастру; 13) здійснення контролю у сфері містобудування. Матеріалами справи підтверджено, що 28.11.2018 року зареєстровано декла\-рацію про готовність об`єкта до експлуатації № ДП 141183320210 «Капітальний ремонт будівлі гаражу за адресою: [ADDRESS] », замовником якого є [PERSON] . Органи місцевого самоврядування, згідно зі ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» є юридичними особами і наділяються цим та іншими законами власними повноваженнями, в межах яких діють самостійно і несуть відповідальність за свою діяльність відповідно до закону. До відання виконавчих органів міських рад, відповідно до ст. 28 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» належить залучення на договірних засадах коштів підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності, розташованих на відповідній території, та коштів населення, а також бюджетних коштів на будівництво, розширення, ремонт і утримання на пайових засадах об`єктів соціальної і виробничої інфраструктури та на заходи щодо охорони навколишнього природного середовища. Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-УІ встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності та покликаний забезпечити сталий розвиток територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20.09.2019 внесені зміни до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме виключено ст. 40 Закону № 3038-УІ. Але відповідно до Перехідних положень, Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні» від 20.09.2019 установлено, що договори про сплату пайової участі, укладені до 1 січня 2020 року, є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання. Протягом 2020 року замовники будівництва на земельній ділянці у населеному пункті перераховують до відповідного місцевого бюджету кошти для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту (далі - пайова участь) у такому розмірі та порядку: розмір пайової участі становить (якщо менший розмір не встановлено рішенням органу місцевого самоврядування, чинним на день набрання чинності цим Законом): для нежитлових будівель та споруд - 4 відсотки загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта; для житлових будинків - 2 відсотки вартості будівництва об`єкта, що розраховується відповідно до основних показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами України, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну житлову політику і політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування. Замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів після початку будівництва об`єкта звернутися до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва, до якої додаються документи, які підтверджують вартість будівництва об`єкта. Орган місцевого самоврядування протягом 15 робочих днів з дня отримання зазначених документів надає замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкта будівництва. Пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття відповідного об`єкта будівництва в експлуатацію. Кошти, отримані як пайова участь, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту. Інформація щодо сплати пайової участі зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації. Відповідно до ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництвом є (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування. Згідно зі ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури. Положеннями Закону № 3038-VI на момент виникнення спірних правовідносин було встановлено обов`язок замовників будівництва звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування для укладення договору пайової участі. На цей час положеннями Закону № 132-ІХ від 20.09.2019 у розумінні приписів статті 4 Цивільного кодексу України встановлено обов`язок певного кола суб`єктів - замовників будівництва - звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування із заявою про визначення розміру пайової участі щодо об`єкта будівництва та відповідно до розрахунку сплатити кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Згідно з положеннями статті 11 ЦК України у випадках, встановлених актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади або органів місцевого самоврядування. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Згідно з п. 2.6 Порядку № 5/14 та Положення про департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту від імені міської ради укладає департамент економіки, фінансів та міського бюджету Дніпровської міської ради, в особі його керівника. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), а розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту є невід`ємною частиною цього договору. Питання прийняття об`єктів в експлуатацію врегульовані ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до ч. 5 якої датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката. Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра до прийняття об`єкта нерухомого майна в експлуатацію є порушенням обов`язку, яке прямо передбачено законодавством. Зазначений об`єкт було введено в експлуатацію, але пайовий внесок на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра не був сплачений відповідачем, що призвело до неотримання міським бюджетом коштів. Цільові фонди, які утворюються органами місцевого самоврядування є складовою спеціального фонду відповідного місцевого бюджету (ст. 68 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Доходи місцевих бюджетів, інші кошти є комунальною власністю територіальної громади міста відносно яких орган місцевого самоврядування Дніпровська міська рада діючи від імені та в інтересах територіальної громади міста Дніпра відповідно до закону здійснює правомочності щодо володіння, користування та розпорядження (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»). Бездіяльністю забудовника (відповідача), яка полягає в ухиленні від укладання договору про пайову участь на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Дніпра, порушуються права та інтереси територіальної громади міста Дніпра, в особі Дніпровської міської ради, на отримання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Дніпра, у зв`язку з чим виникла необхідність звернення до суду із зазначеним позовом. Відповідно до ч. 2 ст. 509 ЦК України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків окрім договорів та правочинів згідно зі ст. 11 ЦК України є інші юридичні факти, а у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади або органів місцевого самоврядування. Поряд з цим, у випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або ненастання певної події. Згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. При цьому виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін. Аналогічні висновки містяться в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 339/388/16-ц (провадження № 14-261цс18). Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.08.2018 у справі № 646/15522/15-ц (провадження № 61-9850св18), а також постановах Верховного Суду від 27.03.2019 у справі № 203/1530/17 (провадження № 61-11144св 18) від 16.01.2019 у справі № 202/7591/16-ц (провадження № 61- 602св18). Відповідно ст. 141 ЦПК України з відповідача має бути стягнуто судові витрати у справі.

Outcome: approved