Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-03 00:00:00

\~ \~ \~ \~ Зміст позовних вимог. 15 січня 2020 року представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом, який мотивує тим, що [PERSON] на праві власності належить Ѕ частка житлового будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] та Ѕ від 0,1000 га частини земельної ділянки за вказаною адресою для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Інша частина будинку та земельної ділянки належать відповідачці. Між [PERSON] та відповідачкою виникають спори про порядок користування і володіння будинком, земельною ділянкою. Позивач звернувся до Сумського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз із Засл. пров. М. С. Бокаріуса для отримання висновку про варіанти виділу частки в розмірі Ѕ частини житлового будинку з господарськими спорудами та земельної ділянки за вказаною адресою. Після отримання висновку [PERSON] надав його відповідачці з метою добровільного розподілу спірного майна, однак відповідачка повернула вказаний висновок та не надала будь-якої відповіді. Посилаючись на викладене, позивач просить суд поділити житловий будинок та земельну ділянку за адресою: [ADDRESS] , між його власниками [PERSON] та [PERSON] , при цьому йому виділити у власність частку співвласника І житлового будинку відповідно до ІІ варіанту висновку експертного будівельно-технічного, земельно-технічного дослідження № 1389/1639 від 27 вересня 2019 року, а саме: веранду 1.-1 площею 8,8 кв.м., житлову кімнату 1.-2 площею 7,7 кв.м., житлову кімнату 1.-3 площею 13,9 кв.м., ганок (1/2) а1, літню кухню В, прибудову в, огорожу (1/2) № 1-2; частку в розмірі Ѕ земельної ділянки площею 0,1000 га, що складає 0,0500 га (500 кв.м.) кадастровий номер 5910200000:04:007:0025 відповідно до ІІ варіанту схеми виділу частки (додаток 5)\~земельна ділянка позначена зеленим кольором; відповідачці [PERSON] виділити у власність частку співвласника ІІ житлового будинку відповідно до ІІ варіанту висновку експертного будівельно-технічного, земельно-технічного дослідження № 1389/1639 від 27 вересня 2019 року, а саме: кухню 1.-6 площею 8,8 кв.м., житлову кімнату 1.-4 площею 13,7 кв.м., житлову кімнату 1.-5 площею 7,1 кв.м., ганок (1/2) а1, сарай Б, колодязь к, погріб пг, огорожа (1/2) № 1-2, частку в розмірі Ѕ земельної ділянки площею 0,1000 га, що складає 0,0500 га (500 кв.м.) кадастровий номер 5910200000:04:007:0025 відповідно до ІІ варіанту схеми виділу частки (додаток 5)\~земельна ділянка кольором не позначена. Стягнути з позивача на користь відповідача грошову компенсацію за відступ від частки будинку в сумі 13722 грн. Процесуальні дії у справі. 22.01.2020 року ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 10.02.2020 року (а. с. 36). 10.02.2020 року підготовче судове засідання відкладено на 20.02.2020 року. 17.02.2020 року від відповідачки [PERSON] надійшов відзив, в якому вона не заперечує проти поділу, запропонувала поділити будинок та земельну ділянку по [ADDRESS] , виділивши їй у власність: Ѕ частину земельної ділянки, що складає 0,0500 га кадастровий номер 5910200000:04:007:0025; кухню площею 8,8 кв.м, житлову кімнату 1-4 п. 13, 7 кв.м., житлову кімнату 1-5 площею 7,1 кв.м., ганок (1/2) а1, сарай «Б», колодязь «к», літню кухню (1/2) «В», огорожа (1/2) №1, 2. Просить виділити у власність [PERSON] : Ѕ частину земельної ділянки, що складає 0,0500 га кадастровий номер 5910200000:04:007:0025; веранду 1-1 площею 8,8 кв.м., житлову кімнату 1-2 площею 7,7 кв.м., житлову кімнату 1-3 площею 13,9 кв. м., ганок (1/2)а1, літню кухню (1/2) «В», погріб «пг». Двір пропонує поділити згідно запропонованого нею варіанту користування (а.с . 43). 20.02.2020 року в підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 26.02.2020 року. 26.02.2020 року в підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 02.03.2020 року. 02.03.2020 року ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області призначено по справі судову будівельно-технічну експертизу. Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено (а. с. 63-64). 17.07.2020 року в порядку ст. 33 ЦПК України дана цивільна справа надійшла після проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи у зв`язку із перебуванням на лікарняному головуючого судді у справі. 07.09.2020 року до суду надійшов висновок судової будівельно-технічної, земельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи №440/982/983 від 26 серпня 2020 року. 14.09.2020 року ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області поновлено провадження у справі, прийнято справу до провадження та призначено підготовче судове засідання на 28.09.2020 року (а.с . 109). 28.09.2020 року ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області закрито підготовче провадження по вказаній справі, призначено справу до судового розгляду на 03.11.2020 року (а. с. 118). 28.09.2020 року відповідачка та її представник подали клопотання, в якому вони погоджуються із ІІІ варіантом поділу житлового будинку по [ADDRESS] , який відображений в додатку №4 і просять його застосувати при поділу будинку (а. с. 116). Позивач та його представник в судовому засіданні просили поділити будинок та земельну ділянку по другому варіанту експертного висновку. Відповідачка та її представник в судовому засіданні просили поділити будинок з надвірними спорудами та земельну ділянку по третьому варіанту експертного висновку. В подальшому сторони в судове засідання не з`явились, надали заяву про розгляд справи без їх участі, позивач позов підтримує. Оскільки, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, тому, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, проаналізувавши матеріали справи, дослідивши письмові докази, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дійшов наступного висновку. Фактичні обставини справи, встановлені судом та мотиви суду. Судом встановлено, що [PERSON] , згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 20 лютого 2016 року, є власником Ѕ частки житлового будинку, який розташований за адресою: [ADDRESS] , розташований на земельній ділянці, належній Охтирській міській раді та складається з таких приміщень та споруд: житловий будинок літери А-1ж; прибудова літера а; ганок літера а1; сарай літера Б; погріб літери пг; літня кухня літера В; прибудова літера в; огорожа - №1-2, колодязь літера к, загальною площею його - 60 кв.м, житловою площею 42,4 кв.м. Право власності позивача на вказаний будинок зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 20.02.2016 року (а.с.10,11). Згідно рішення 46 сесії сьомого скликання Охтирської міської ради Сумської області № 1154-МР від 24 травня 2018 року «Про затвердження документації із землеустрою та приватизацію земельних ділянок» [PERSON] безоплатно передано у власність Ѕ частину від 0,1000 га земельної ділянки кадастровий номер 5910200000:04:007:0025 по [ADDRESS] для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Вказана земельна ділянка зареєстрована за позивачем, що підтверджується витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку №НВ-5907089032018 (а.с. 13,14). Власником іншої 1/2 частини житлового будинку та земельної ділянки по [ADDRESS] є [PERSON] . Судом також встановлено, що між сторонами тривалий час виникають спори про порядок користування і володіння зазначеними будинком та земельною ділянкою. Позивачем надано висновок експертного будівельно-технічного та земельно-технічного дослідження № 1389/1639 від 27 вересня 2019 року щодо варіантів виділу частки в розмірі Ѕ в садибі та земельній ділянці за адресою: [ADDRESS] , згідно з результатами якого представлено два варіанти виділу такої частки: за І варіантом частки становитимуть 69/100 та 31/100 (замість Ѕ). Графічно варіант представлений в додатку 2 до висновку. За ІІ варіантом частки становитимуть 61/100 та 39/100 (заміст Ѕ), графічно варіант представлений в додатку 3 до висновку. Також представлені два варіанти виділу частки в розмірі Ѕ в земельній ділянці з кадастровим номером 5910200000:04:007:0025 за адресою: [ADDRESS] , з урахуванням варіантів виділу частки в садибі. Графічно І,ІІ варіанти представлені в додатках 4,5 до висновку (а. с. 17-31). Однак, вказаний висновок суд не може взяти до уваги, оскільки жоден із запропонованих варіантів є неприйнятним, так як порушуються інтереси обох сторін, суттєво змінюється їх частка. Ухвалою Охтирського міськрайонного суду від 02.03.2020 року судом призначалась будівельно-технічна експертиза. Згідно висновку\~експерта за\~результатами проведення\~судової будівельно-технічної,\~земельно-технічної\~та оціночно-будівельної\~експертизи №\~440/982/983\~від 26\~серпня 2020\~року виділ\~1/2\~частки житлового\~будинку за\~вищевказаною адресою\~з виділенням\~окремих ізольованих\~приміщень будинку\~можливий з\~відступами від\~вказаної частки та визначенням грошової компенсації власнику, доля якого зменшиться. Запропоновано два\~варіанти виділу\~(розподілу)\~житлового будинку\~з надвірними\~будівлями та\~спорудами,\~з урахуванням\~фактичного користування\~житловим будинком.\~За варіантом\~1 виділу (розподілу)\~житлового будинку частки співвласників\~склали:\~І співвласник ( [PERSON] ) - 72/100; \~II\~співвласник ( [PERSON] )\~-\~28/100 (графічно\~наведено в\~додатку №\~2).\~За варіантом\~2 виділу (розподілу)\~житлового будинку\~частки співвласників\~склали:\~І співвласник ( [PERSON] ) - 62/100; II\~співвласник ( [PERSON] )\~-\~38/100 (графічно наведено додатку № 3). Запропоновано один варіант розподілу житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами між співвласниками домоволодіння [PERSON] та [PERSON] з урахуванням частки Ѕ та з\~ урахуванням фактичного користування\~житловим будинком.\~За варіантом\~3 розподілу житлового будинку частки співвласників склали: І співвласник ( [PERSON] ) - 54/100: II співвласник ( [PERSON] ) - 46/100 (графічно наведено додатку № 4). А саме,\~при \~ ІІІ\~ варіанті\~ [PERSON] \~ виділяються\~(\~показано \~жовтим кольором\~на схемі\~ \~в додатку\~№4)\~ наступні\~ приміщення\~ \~і \~надвірні споруди:\~ веранда\~«1-1»,\~літера за\~планом «а»,\~площею 8,8\~кв.м.;\~житлова кімната\~«1-2»,\~літера за\~планом «А-І»,\~площею 7,7\~кв.м;\~житлова кімната\~«1-3»,\~ літера\~ за\~планом \~«А-І»,\~площею 13,9\~кв.м.;\~ ґанок\~(1/2),\~літера \~за планом\~«а1»;\~погріб літера\~ за\~планом «пг»;\~частина літньої\~кухні,\~літера \~за планом\~ «В»\~площею 16,1\~кв.м,\~ загальною\~вартістю \~97355,\~50\~грн.\~ [PERSON] \~ \~виділяються (\~показано \~зеленим кольором\~ на\~схемі \~в додатку\~№4)\~наступні \~приміщення \~ і\~ надвірні\~споруди:\~ кухня\~«1-6»,\~літера \~за планом\~«а»,\~ площею\~8,8\~кв.м;\~житлова кімната\~«1-4»,\~літера \~за планом\~«А-І»,\~площею 13,7\~кв.м.;\~житлова кімната\~«1-5»,\~літера \~за планом\~«А-І»,\~площею 7,1\~кв.м.; ґанок (1/2) літера за планом «а1»; частина літньої кухні, літера за планом «В» площею 11,5 кв.м.; прибудова, літера за планом «в»; колодязь літера за планом «к», загальною вартістю 83952, 50 грн. Для здійснення запропонованого варіанту розподілу житлового будинку необхідно виконати окремі лази на горище, розділ горищного приміщення виконувати згідно лінії розподілу житлового будинку без улаштування перегородок. Переобладнання по запропонованому варіанту розподілу необхідно проводити відповідно до вимог ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва». За умови зміни розміру частки в запропонованому ІІІ варіанті розподілу домоволодіння компенсація на користь ІІ співвласника, частка якого стає меншою за ідеальну, становить 12\~981 грн. Запропоновано один варіант розподілу земельної ділянки з встановленням сервітуту, кадастровий номер 5910200000:04:007:0025 (площею 1000 кв.м) між співвласниками [PERSON] та [PERSON] по 1/2 частині з урахуванням запропонованого 3 варіанту розподілу житлового будинку, надвірних будівель та споруд за запропонованою схемою. Площі запропонованих земельних ділянок складають: співвласник І ( [PERSON] ) - 500 кв.м (1/2 частка) заштрихована жовти кольором зі сторони [ADDRESS] ; співвласник II ( [PERSON] ) - 500 кв.м (1/2 частка) заштриховану зеленим кольором зі сторони [ADDRESS] . При розподілі земельної ділянки були прийняті наступні відрізки побудови меж земельних ділянок: від точки А, розташованої на межі [ADDRESS] на відстань 3,5 м до точки Б, розташованій на лінії поділу житлового будинку літ. «А-1»; від точки Б по лінії поділу житлового будинку літ. «А-І» та прибудови літ. «а» до точки В; від точки В по прямій на відстань 3,6 м до точки Г; від точки Г під кутом на відстань 11,35 м до точки Д; віт точки Д під кутом на відстань 14,03 м до точки Е; від точки Е під кутом на відстань 1,0 м до точки Ж, розташованій на куті літньої кухні літ. «В»; від точки Ж по стіні літньої кухні літ. «В» на відстань 3,0 м до точки З; від точки З по лінії поділу літньої кухні літ. «В» та прибудови літ. «в» до точки И; від точки И по прямій на відстань 1,0 м до точки К; від точки К під кутом, паралельно стіні прибудови літ. «в» на відстань 5,5 м до точки Л; від точки Л під кутом на відстань 6,3 м до точки М; від точки М під кутом на відстань 9,8 м до точки Н, розташованій на межі з ділянкою землі Охтирської міської ради Сумської області. Точка А ділить межу по [ADDRESS] на дві частини: 10,05 м та 38,25 м. Точка Н ділить межу земельної ділянки з землями Охтирської міської ради на дві частини:29,03 м та 11,42 м. Графічно варіант 1 розподілу земельної ділянки наведено в додатку №5. Межі земельних ділянок визначеного розподілу показані червоним кольором. Визначений розмір\~компенсації часток\~за неможливості\~виділення в\~натурі ідеальної Ѕ\~ частини\~в домоволодінні.\~За умов\~зміни розміру\~частки в\~запропонованих варіантах\~виділу (розподілу)\~домоволодіння,\~компенсація на\~користь II\~співвласника,\~частка якого\~стає меншою\~ідеальну,\~становить: по 1\~варіанту виділу\~(розподілу)\~-\~75\~563\~грн.; по 2\~варіанту виділу\~(розподілу)\~-\~43\~666\~грн. За умов\~зміни розміру\~частки в\~запропонованому 3\~варіанті розподілу\~домоволодіння за\~запропонованим варіантом\~користування,\~компенсація на\~користь II\~співвласника,\~частка якого\~стає меншою\~за ідеальну,\~становить 12\~981\~грн. (а.с. 79-105). Позивач не\~погоджуючись \~з \~ ІІІ\~ варіантом,\~просить \~ провести\~ поділ\~ \~житлового будинку\~ згідно\~ ІІ\~ варіанту\~ розподілу\~ \~житлового будинку\~ і\~ надвірних\~ будівель,\~згідно якого\~ [PERSON] \~ виділяється\~ (показано\~ жовтим\~кольором на\~схемі \~ в\~додатку №3)\~ наступні\~ приміщення\~ \~і \~надвірні споруди:\~ веранда\~«1-1»,\~літера \~«а»,\~площею 8,8\~кв.м;\~житлова кімната\~«1-2»,\~літера \~«А-І»,\~площею 7,7\~кв.м;\~житлова кімната\~«1-3»,\~ літера\~ \~«А-І»,\~площею 13,9\~кв.м;\~ ґанок\~(1/2),\~літера \~«а1»;\~погріб літера\~ «пг»;\~ літня\~кухня,\~літера \~«В»,\~прибудова літера\~ «в»\~,\~що складає\~ 62/100\~ідеальних часток,\~ загальною\~вартістю 113178,5\~грн.;\~ [PERSON] \~ \~виділяються (показано\~ зеленим\~кольором \~на схемі\~ в\~додатку №3)\~наступні \~приміщення \~ і\~ надвірні\~споруди:\~ кухня\~«1-6»,\~літера \~«а»,\~ площею\~8,8\~кв.м;\~житлова кімната\~«1-4»,\~літера \~«А-І»,\~площею 13,7\~кв.м;\~житлова кімната\~«1-5»,\~літера \~«А-І»,\~площею 7,1\~кв.м; ґанок (1/2) літера «а1»; погріб літера «пг»; колодязь літера за планом «к», що складає 38/100 ідеальних часток, загальною вартістю 68111, 50 грн. Таким чином позивачу виділяються частина житлового будинку з господарським спорудами, інвентарною вартістю 113178, 50 грн., що складає 62/100 ідеальних часток з виплатою компенсації\~другому співвласнику [PERSON] 43 666 грн. Також, запропоновано один варіант розподілу Ѕ частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, з урахуванням фактичного використання житлового будинку з відступом від часток співвласників та варіант розподілу земельної ділянки кадастровий номер 5919200000:004:007:0025, загальною площею 0,1000 га по Ѕ частині, згідно з запропонованим варіантом користування (схема на а. с. 55). Але на час судового розгляду\~ судом\~ позивачем внесена компенсація сума компенсації на депозитний рахунок суду лише в розмірі 13\~722 грн. (а. с. 47), а не в сумі 43\~666 грн. Згідно висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічного, земельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи № 440/982/983 від 26 серпня 2020 року ринкова вартість житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами за адресою: [ADDRESS] станом на 16.06.2020 року з урахуванням округлень дорівнює 351\~200 грн. Вказаний висновок експерта суд приймає до уваги, так як він найбільш прийнятний, а ІІІ варіант поділу будинку є максимально наближеним до розміру часток у праві спільної часткової власності, тому саме за цим варіантом розподілу суд вважає доцільним розділити житловий будинок із надвірними спорудами та земельну ділянку. Інші варіанти суд відхиляє через значне відступлення від часток у житловому будинку, що буде порушувати право сторін, тому є неприпустимим. Висновками Охтирського відділення АТ «Сумигаз» від 05.01.2021 року № 40002.2-Сл-34-0121, філії «Охтирський район електричних мереж» Акціонерного товариства «Сумиобленерго» від 16.01.2021 року №90-08/97 підтверджується можливість влаштування окремих інженерних систем газопостачання, електропостачання (а. с.129-130,134). Висновком Охтирського міськрайонного управління Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області від 04.01.2021 року №18-01/5 підтверджується, що варіанти перепланування дозволяють забезпечити кожному із співвласників ізольовану квартиру з окремим входом (а. с. 128). Згідно вимог ч. 1ст.\~15\~ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Відповідно до ст.\~16\~ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною 1\~ст.2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Відповідно до ст. ст.\~12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно\~вимог ст. 319 ЦК України\~власник володіє, користується, розпоряджується своїм майном на власний розсуд. Відповідно до ч. 1\~ст. 317 ЦК України\~власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. За приписами ч.1\~ст.321 ЦК України\~право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. В ч. 1\~ст. 368 ЦК України\~передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно до ч. 1\~ст. 355 ЦК України\~майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Згідно з частиною першою\~статті 356 ЦК України\~власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю. Частинами першою-третьою\~статті 358 ЦК України\~передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації. Згідно з частиною першою\~статті 367 ЦК України\~майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. Відповідно до\~статті 364 ЦК України\~співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга\~статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки. Компенсація співвласникові може бути надана лише за його згодою. Право на частку у праві спільної часткової власності у співвласника, який отримав таку компенсацію, припиняється з дня її отримання. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації. Системний аналіз положень статей\~183,\~358,\~364,\~379,\~380,\~382 ЦК України\~дає підстави дійти висновку, що у спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено його відокремлену частину, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилася. Враховуючи, що після виділу частки зі спільного нерухомого майна відповідно до\~статті 364 ЦК України\~право спільної часткової власності припиняється, при виділі частки із спільного нерухомого майна власнику, що виділяється, та власнику (власникам), що залишаються, має бути виділена окрема площа, яка повинна бути ізольованою від приміщення іншого (інших) співвласників, мати окремий вихід, окрему систему життєзабезпечення (водопостачання, водовідведення, опалення тощо), тобто складати окремий об`єкт нерухомого майна в розумінні\~статті 181 ЦК України. У постанові Верховного Суду України від 03 квітня 2013 року у справі № 6-12цс13 зроблено висновок, що виділ часток (поділ) жилого будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або у разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідають розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Відтак визначальним для виділу частки або поділу будинку в натурі, який перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування будинком, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу будинку відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права стосовно спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен передати співвласнику частки жилого будинку та нежилих будівель, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню будівлі. Під неспівмірною шкодою господарського призначення слід розуміти суттєве погіршення технічного стану жилого будинку, перетворення в результаті переобладнання жилих приміщень у нежитлові, надання в рахунок частки приміщень, які не можуть бути використані як житлові через невеликий розмір площі або через неможливість їх використання (відсутність денного світла тощо). У постанові Верховного Суду України 16 листопада 2016 року у справі № 6-1443цс16 зроблено висновок, що «виходячи з аналізу змісту норм статей\~183,\~358,\~364 ЦК України\~можна дійти висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, то з урахуванням конкретних обставин такий поділ (виділ) можна провести зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації співвласнику, частка якого зменшилась. Отже, визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна. Якщо в результаті поділу (виділу) співвласнику передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, суд стягує з нього відповідну грошову компенсацію і зазначає в рішенні про зміну часток у праві власності на це майно». Аналогічна правова позиція також висловлена у постанові Верховного Суду від 12 березня 2020 року у справі № 127/5835/16-ц провадження №61-9955св19. Статтею 152 ЖК Української РСР\~ передбачено, що виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується. Відповідно до роз`яснень, які містяться в\~постанові Пленуму Верховного Суду України від 04 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», при вирішенні справ про виділ у натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам слід мати на увазі, що це можливо, якщо кожній зі сторін може бути виділена відокремлена частина будинку із самостійним виходом (квартира). Крім того, у пункті 7 вказаної постанови визначено, що в спорах про поділ будинку в натурі учасникам спільної часткової власності на будинок може бути виділено відокремлену частину будинку, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв`язку з цим стосовно до\~статті 119 ЦК України\~ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась. Згідно з ч.1\~ст. 88 ЗК України\~володіння, користування та розпорядження земельною ділянкою, що перебуває у спільній частковій власності, здійснюються за згодою всіх співвласників згідно з договором, а у разі недосягнення згоди - у судовому порядку. Відповідно до\~ст.98 ЗК України\~право земельного сервітуту - це право власника або землекористувача земельної ділянки на обмежене платне або безоплатне користування чужою земельною ділянкою. Земельний сервітут здійснюється способом, найменш обтяжливим для власника земельної ділянки, щодо якої він встановлений. Згідно з\~ст.100 ЗК України\~сервітут може бути встановлений договором, законом, заповітом або рішенням суду. В пункті 19\~постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 16 квітня 2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ»\~роз`яснено, що у справах за позовом учасників спільної власності на землю про встановлення порядку володіння й користування спільною земельною ділянкою, на якій розташовані належні їм жилий будинок, господарські будівлі та споруди, суд з`ясовує і враховує можливість нормального користування будинком і здійснення догляду за ним, розташування господарських будівель, споруд, необхідність зведення будівель, розташування плодово-ягідних насаджень співвласників, можливість проходу з вулиці на подвір`я тощо. \~Вирішуючи питання про те, яка частка домоволодіння підлягає виділенню в натурі кожній зі сторін, суд вважає за доцільне взяти до уваги висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної, земельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи № 440/982/983 від 26 серпня 2020 року, а саме варіант ІІІ, оскільки при такому варіанті поділу, кожній зі сторін буде виділено частку, яка є максимально наближеною до розміру часток у праві спільної часткової власності, враховуючи майнові права та інтереси обох сторін та сприяючи кожному з них використовувати приміщення за призначенням, що відповідає інтересам сторін та надає можливість нормального користування житловим будинком і надвірними будівлями садиби. При цьому суд враховує ще й той порядок користування, який склався між сторонами, а саме, як зазначив позивач у половині будинку, яка позначена у третьому варіанті жовтим кольором, він здійснив ремонт, а в іншій половині, яка позначена зеленим кольором, фактично на даний час проживає відповідачка, тому доцільно саме таким чином і розділити будинок. З огляду на викладене суд не бере до уваги висновок експерта, наданий позивачем, а також відхиляє доводи позивача щодо поділу будинку за другим варіантом, так як вважає найбільш прийнятним третій варіант. Висновок суду. Таким чином, аналізуючи приведені докази, даючи їм оцінку в їх сукупності, з урахуванням вищевказаних обставин, оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінуючи зібрані у справі докази в цілому, так і кожний доказ окремо, який міститься у справі, з урахуванням принципів розумності, пропорційності, виваженості, справедливості, вирішуючи справу в межах заявлених вимог, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, з урахуванням балансу інтересів обох сторін. Щодо судових витрат. По справі маються судові витрати, а саме позивачем при подачі до суду сплачено судовий збір в сумі 1350 грн. та 9806, 40 грн. (а. с. 136) за виконання судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи №440/982/983 від 26 серпня 2020 року, які у відповності до ст. 141 ЦПК України необхідно стягнути з відповідачки на користь позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved