Jurisdiction: civil
Date: 2021-04-26 00:00:00

І. Виклад позиції заявника. 18.12.2020 року заявник звернулася до суду з вказаною заявою, у якій просила встановити факт родинних відносин, а саме, що вона є донькою [PERSON] , який помер [INFO] та [PERSON] , померлої [INFO] . Заява мотивована тим, що [INFO] помер батько заявниці [PERSON] . Після його смерті відкрилася спадщина , яка складається з належної йому права власності на 1/2 частини квартири [ADDRESS] . Власником іншої 1/2 частини квартири є [PERSON] мати заявниці. Згідно заповіту від 22.03.2001 року [PERSON] заповідав заявниці належну йому на праві приватної власності квартиру [ADDRESS] . Спадкоємцями після смерті батька стали заявниця 3/8 частини, та [PERSON] 1/8 частина (обов`язкова частка з 1/2 частини). До теперішнього часу свідоцтва про право власності на спадкове майно заявниця не отримувала. Після смерті [INFO] [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається з належної їй права власності на 5/8 частин (1/8+4/8) квартири [ADDRESS] . Відповідно до статті 1261 ЦК України , спадкоємцями першої черги за законом після смерті [PERSON] є заявниця та її рідні сестра та брат - [PERSON] і [PERSON] . Заявниця подала заяву до Третьої Херсонської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини, на підставі чого була відкрита спадкова справа. Брат та сестра відмовляються від своїх часток на спадщину мами на користь заявниці. В нотаріальній конторі заявниця не змогла письмово підтвердити факт родинних відносин з батьками та відмовила в оформлені спадщини як батька, так і матері. У зв`язку з викладеним заявниця звертається до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин. \~ \~ \~ \~ ІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 24.12.2020 року заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження, призначено судовий розгляд у справі на 25.01.2021 року. Витребувано з Третьої Херсонської ДНК та Херсонського міського відділу ДРАЦС Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) докази. 20.01.2021 року з Херсонського міського відділу ДРАЦС Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) надійшли витребувані докази. У зв`язку\~з ненадходженням\~витребуваних з Третьої Херсонської ДНК доказів розгляд справи відкладено на 02.03.2021 року. 09.02.2021 року з Третьої Херсонської ДНК надійшли витребувані докази. У зв`язку з неявкою сторін розгляд справи відкладено на 04.03.2021 року. 04.03.2021 року судом спрямовано запит до Херсонського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Одеса) щодо наявності актового запису про народження щодо [PERSON] , [INFO] . Розгляд справи відкладено на 29.03.2021 року. Листом від 19.03.2021 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Одеса) спростовано факт народження [PERSON] , [INFO] за даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян. У судовому засіданні 29.03.2021 ухвалою із занесенням до протоколу судового засідання без виходу до нарадчої кімнати постановлено викликати та допитати свідків [PERSON] та [PERSON] .. Оголошено перерву до 13.04.2021 року. У зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці розгляд справи не відбувся, відкладено на 22.04.2021 року. У судовому засіданні 22.04.2021 року допитано свідка [PERSON] . За клопотанням представника заявника розгляд справи відкладено на 27.04.2021 року. 22.04.2021 року представник заявника [PERSON] подав клопотання про долучення доказів. У судове засідання заявниця не з`явилася, 22.04.2021 року [PERSON] подав заяву про розгляд справи без участі заявниці та її представника. Заінтересовані особи у судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили. Про день, час та місце судового розгляду справи повідомлялись належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду зареєстрованим у встановленому законом порядком місцем їх проживання, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125. Судом, на підставі частини другої ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Судом встановлено, що батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] , про що 22.09.1948 року Сєверо-Курильським райбюро ЗАГС Сахалінської області зроблено актовий запис №35 та 04.02.1975 року видано повторне свідоцтво про народження серія [NUMBER] . 19.02.1972 року між [PERSON] , 1947 р.н. та [PERSON] , 1947 р.н. укладено шлюб, про що 19.02.1972 року Мелітопольським міським ЗАГС зроблено актовий запис №176 та видано свідоцтво про одруження серії [NUMBER] . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] , про що 01.07.1958 року Херсонським міським бюро ЗАГС зроблено актовий запис №1392 та 29.01.1975 року видано повторне свідоцтво про народження серія [NUMBER] . Батьками [PERSON] , [INFO] є [PERSON] та [PERSON] , про що 24.08.1949 року Сєверо-Курильським райбюро ЗАГС Сахалінської області зроблено актовий запис №165 та 04.02.1975 року видано повторне свідоцтво про народження серія [NUMBER] . 18.12.1971 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] укладено шлюб, що підтверджено Повним витягом з ДРАЦС громадян щодо актового запису про шлюб №00029258094 від 19.01.2021 року. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». 17.09.1973 року шлюб укладений між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] розірвано, що підтверджено Повним витягом з ДРАЦС громадян щодо актового запису про розірвання шлюбу №00029258331 від 19.01.2021 року. 24.11.1983 року шлюб укладений між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] розірвано, що підтверджено Повним витягом з ДРАЦС громадян щодо актового запису про розірвання шлюбу №00029258408 від 19.01.2021 року. 27.10.1989 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] укладено шлюб, про що 27.10.1989 року Комсомольським відділом ЗАГС м. Херсона зроблено актовий запис №977 та видано свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] ». Згідно записів в трудовій книжці, належній [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , 1949 р.н.: - на підставі свідоцтва про шлюб [NUMBER] прізвище змінено на « [PERSON] »; - на підставі свідоцтва про шлюб №773 від 29.09.1973 року прізвище змінено на « [PERSON] »; - на підставі свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 27.10.1980 року прізвище змінено на « [PERSON] ». На підставі свідоцтва про право власності № [NUMBER] від 23.03.1994 року, виданого Фондом комунального майна м. Херсона, на праві приватної спільної сумісної власності [PERSON] та [PERSON] належить квартира [ADDRESS] . 22.03.2001 року [PERSON] заповів [PERSON] належну йому на праві приватної власності квартиру [ADDRESS] , про що склав заповіт, який посвідчено приватним нотаріусом Херсонського МНО Маршаловою Л.В. [INFO] помер [PERSON] , про що 19.08.2008 року міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області зроблено актовий запис №3150 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . 13.02.2009 року за заявою [PERSON] після смерті [PERSON] відкрито спадкову справу №115/09. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що 22.04.2020 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального Міністерства юстиції (м. Одеса) зроблено актовий запис №584 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . 07.05.2020 року після смерті [PERSON] відкрито спадкову справу №157/2020. 07.05.2020 року [PERSON] , 1958 р.н. подав заяву про відмову від належної йому частини спадкового майна, яке залишилося після смерті матері [PERSON] , [INFO] , на користь доньки померлої [PERSON] . 07.05.2020 року [PERSON] , 1947 р.н. подала заяву про відмову від належної їй частини спадкового майна, яке залишилося після смерті матері [PERSON] , [INFO] , на користь доньки померлої [PERSON] . Листом від 20.06.2020 року за вих. №1320/02-14 державний нотаріус Третьої Херсонської ДНК Карпова Н. повідомила [PERSON] не доведення належним чином родинного зв`язку із померлим, а саме, що [PERSON] є донькою [PERSON] та [PERSON] . Свідок [PERSON] у судовому засіданні повідомила, що близько 40 років товаришує із заявницею [PERSON] . Вказала, що знає [PERSON] та [PERSON] як батьків [PERSON] . ІV. Оцінка Суду. Правилами ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Частинами третьою, четвертою, шостої статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. Пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. За приписами ЦК України юридичні факти це факти з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. У статті 315 ЦПК України наведено перелік, які саме факти можуть бути встановленні в судовому порядку, проте він не є вичерпним. Вказана норма передбачає встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. За змістом пунктів 1 та 6 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи: про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Згідно з роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вимога про встановлення факту, що має юридичне значення, розглядається, якщо такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Пунктом 7 зазначеної Постанови передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. За правилами статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Рішенням Європейського Суду з прав людини у справі «Ушаков та Ушакова проти України» від 18.06.2015 року (остаточне - 18.09.2015 року), в пункті 78 зазначено, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою…». Судом встановлено, що юридичний факт, який просить встановити заявник, має для неї юридичне значення, а саме право на отримання спадщини, що прямо передбачено цивільним законодавством та не порушує прав та інтересів інших осіб, в тому числі прав заінтересованих осіб, а встановити факт родинних відносин між заявницею та померлими [PERSON] та [PERSON] інакше як у судовому порядку неможливо, у зв`язку із чим заява підлягає задоволенню. Аналізуючи в сукупності обставини справи в контексті законів, інших норм права, надані сторонами докази, виходячи з стандарту доказування «баланс вірогідностей» (BENDERSKIY v. Ukraine 15.11.2007 р., J.K. AND OTHERS v. SWEDEN 23.08.2016 р.), враховуючи надані заявником докази, суд вважає заявлені вимоги такими, що не викликають сумніву і є достатніми для встановлення факту, що [PERSON] є донькою [PERSON] , померлої [INFO] та [PERSON] , померлого [INFO] . V. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VI. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України, судові витрати не відшкодовуються.

Outcome: approved