Jurisdiction: civil
Date: 2016-12-11 00:00:00

Згідно позовної заяви та пояснень позивачки в судовому засіданні, їй на праві приватної власності належить квартира №39, що знаходиться в будинку № 26 по вул.Шевенчка в м.Нетішин Хмельницької області. 15.01.2016 року в квартирі №45, яка розташована поверхом вище та власником якої є відповідачка [PERSON], відбувся порив металевого елементу гнучкого шланга подачі гарячої води, внаслідок чого сталося затоплення квартири позивачки. В результаті затоплення, під дією гарячої води було пошкоджено покриття підлоги - ламінат виробництва ФРН, три міжкімнатні дверні коробки з лиштвами (матеріал МДФ), частково відклеїлися шпалери біля підлоги, пошкоджено фарбове покриття та зявились тріщини на пристельних декоративних гіпсокартонних коробах на кухні та в одній з кімнат квартири, порозбухали ніжки меблів. Того ж дня, за участю голови ОСББ «Шевченківський-26», позивачки та відповідачки, як власників квартир, а також власника квартири №33 цього ж будинку, складено акт оцінки збитків, спричинених аварійною ситуацією, де відображено наведені вище пошкодження майна. Згідно розрахунку інженера-проектувальника [PERSON], яка склала кошторис на виконання поточного ремонту квартири №39, що знаходиться в будинку № 26 по вул.Шевченка в м.Нетішин Хмельницької області, для усунення збитків завданих затопленням квартири необхідні кошти в сумі 39143 гривні, що включає в себе закупівлю матеріалів та виконання робіт. Позивачка направила відповідачці вимогу сплатити їй вказану суму коштів, що необхідна для покриття витрат на проведення поточного ремонту її квартири, про отримання якої остання поставила свій підпис. В рахунок відшкодування завданої затопленням квартири майнової шкоди відповідачка в добровільному порядку відшкодувала позивачці 23692 гривні, які вона витратила на закупівлю ламінату. Решту суми збитків сплачувати відмовилась, посилаючись на відсутність коштів. З метою проведення відновлювального ремонту квартири, 11.03.2016 року між позивачкою та ФОП [PERSON] укладено договір підряду на виконання ремонтних робіт на суму 39143 гривні. Однак з огляду на те, що ламінат на суму 23692 гривні та дверні блоки на суму 1507 гривень вона придбала самостійно, сума до оплати для підряднику склала 12614 гривень, які позивачка йому і сплатила. Позивачка вважає, що оскільки порив металевого елементу гнучкого шланга подачі гарячої води стався в квартирі № 45, а відповідальність за технічний стан внутрішньої мережі гарячого водопостачання несе її власник, тому, поки не доведено іншого, вина за затоплення її квартири № 39 лежить на відповідачці, як власниці квартири № 45. На підставі вищевикладеного, позивачка просить стягнути з [PERSON] на її користь 14121 гривню заподіяної матеріальної шкоди та судові витрати. Крім того, позивачка не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи. Представник позивачки позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві. Крім того зазначив, що після затоплення квартири позивачки відповідачка не проявляла жодної ініціативи для зясування всіх обставин події, що сталася, лише підписала акт оцінки збитків, спричинених аварійною ситуацією. [PERSON] довелось прикласти немало зусиль аби отримати від відповідачки кошти на придбання ламінату для покриття підлоги. В усних розмовах [PERSON] говорить, що не вбачає своє вини в затопленні квартири позивачки, тому і відмовляється відшкодувати матеріальну шкоду в повному розмірі. Також представник пояснив, що для проведення ремонту квартири позивачка самостійно за власний рахунок придбала елементи дверних блоків на суму 1507 гривень, а за рахунок отриманих від відповідачки коштів - ламінат на суму 23692 гривні, які передала підряднику, за рахунок чого загальна сума вартості виконання ним ремонтних робіт, що була зазначена в кошторисі, зменшилася. Після цього вона лише сплатила підряднику вартість проведених ним будівельних робіт в сумі 12614 гривень. Таким чином сума матеріальної шкоди, яку позивачка просить стягнути з відповідачки - 14121 гривня, складається з вартості придбаних нею самостійно, за власні кошти елементів дверних блоків - 1507 гривень та вартості будівельних робіт підрядника - 12614 гривень. Відповідачка в судове засідання не з'явилася, хоча про місце, день та час розгляду справи повідомлялася належним чином, згідно вимог ст.74, 76 ЦПК України. Так, 24.11.2016 року представник відповідачки [PERSON] ознайомився з матеріалами справи, а відповідно і з датою наступного судового засідання 12.12.2016 року о 10 год., про що в матеріалах справи наявний відповідний запис та підпис представника. Враховуючи наведене, вимоги ст.76 ЦПК України, суд вважає, що представник відповідачки був повідомлений про день та час розгляду справи, що вважається належним повідомленням про це і самої відповідачки. Судом прийнято рішення про заочний розгляд справи на підставі ч.4 ст.169, ч.1 ст.224 ЦПК України. Заслухавши пояснення позивачки та її представника, дослідивши матеріали справи оцінивши докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступних підстав. Судом встановлено, що 15.01.2016 року була затоплена квартира №39, що знаходиться в будинку № 26 по вул.Шевченка в м.Нетішин Хмельницької області власником якої є [PERSON] Факт затоплення вказаної квартири підтверджується даними акту оцінки збитків, спричинених аварійною ситуацією від 15.01.2016 року, відповідно до якого комісією в складі заступника голови ОСББ «Шевченківський-26» [PERSON], власників квартир №45 [PERSON], №39 - [PERSON], №33 - [PERSON] встановлено, що 15.01.2016 року в будинку №26, що по вул.Шевченка в квартирі №45, власником якої є [PERSON], трапилася аварія на системі водопостачання, внаслідок чого в квартирі №39, власником якої є [PERSON], пошкоджено ламінат, дверні гіпсокартонні конструкції, гіпсокартонні конструкції стелі, шпалери, підніжжя кухонної стінки. Ймовірна причина аварії на системі водопостачання в кв.№ 45 - обрив гнучкого шлангу по різьбовому з'єднанню. 25.01.2016 року позивачка [PERSON] направила на адресу відповідачки [PERSON] вимогу про відшкодування завданих збитків, в якій вимагала від останньої сплатити їй кошти в сумі 39143 гривні для покриття витрат на проведення поточного ремонту квартири №39, що знаходиться в будинку № 26 по вул.Шевченка в м.Нетішин Хмельницької області, після її затоплення 15.01.2016 року. Вказану вимогу відповідачка отримала 23.02.2016 року, про що свідчить відповідна відмітка. Відповідно до локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 від 11.03.2016 року, вартість поточного ремонту квартири № 39, що знаходиться в будинку № 26 по вул.Шевченка в м.Нетішин Хмельницької області становить 39143 гривні. Згідно договору підряду на виконання ремонтних робіт від 11.03.2016 року укладеного між [PERSON] та ФОП [PERSON], останній взяв на себе зобовязання виконати поточний ремонт квартири №39, що знаходиться в будинку № 26 по вул.Шевченка в м.Нетішин Хмельницької області в строк до 31.03.2016 року. Відповідно до п.2.1 договору, сторони узгодили вартість ремонтних робіт в розмірі 39143 гривні. Факт виконання ФОП [PERSON] зобовязань за договором підряду на виконання ремонтних робіт від 11.03.2016 року обєктивно підтверджується актом №1 приймання виконаних будівельних робіт від 31.03.2016 року. Відповідно до довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат від 31.03.2016 року, складеної ФОП [PERSON], вартість виконаних будівельних робіт в квартирі №39, що знаходиться в будинку № 26 по вул.Шевченка в м.Нетішин складає 37817 гривень, що включає в себе вартість матеріальних ресурсів поставки замовника в розмірі 25203 гривні та вартість будівельних робіт підрядника по будові в розмірі 12614 гривень. Як вбачається з відомості витрачених ресурсів витрат замовника, [PERSON], як замовник за договором підряду, самостійно понесла витрати в розмірі 25203 гривні на придбання лиштв МДВ 5 шт., комплекту добірної планки, комплекту дверної коробки та ламінату, що обєктивно підтверджується товарними чеками від 21.01.2016 року на суму 23692 гривні та від 05.02.2016 року на суму 1507 гривень. Відповідно до квитанції №0.0.591650560.1 від 27.07.2016 року, [PERSON] перерахувала ФОП [PERSON] кошти в розмірі 12614 гривень за виконані роботи згідно акту виконаних робіт № 1 від 31.03.2016 року. В судовому засіданні встановлено, що відповідачка [PERSON] добровільно відшкодувала позивачці кошти в сумі 23692 гривні в рахунок матеріальної шкоди, завданої затопленням її квартири. Відповідно до ст.317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном. Положеннями ч.ч.1, 2, 4, 5 ст.319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Відповідно до ст.322 ЦК України, власник зобовязаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. За правилами ст.1166 ЦК, що регламентує загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У правовідносинах по відшкодуванню шкоди діє презумпція вини заподіювача шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладається обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Відповідачка не довела відсутності своєї вини чи причетності інших осіб до заподіяння шкоди, хоча мала таку можливість. В той же час, позивачка довела наявність неправомірних дій та вини відповідачки в затопленні її квартири, розмір шкоди і причинний зв'язок між ними. Так, [PERSON] є власником квартири №45, що знаходиться в будинку № 26 по вул.Шевченка в м.Нетішин Хмельницької області, а тому відповідно до вимог ст.319 ЦПК України саме на неї покладається обов'язок по утриманню майна, яке є її власністю, в належному стані. Оскільки затоплення квартири №39, що знаходиться в будинку № 26 по вул.Шевченка в м.Нетішин Хмельницької області сталося через аварію на системі водопостачання в квартирі №45, що знаходиться в будинку № 26 по вул.Шевченка в м.Нетішин Хмельницької області, власником якої є відповідачка [PERSON], тому вона повинна відшкодувати майнову шкоду, завдану позивачці [PERSON] Крім того, суд вважає, що відповідачка визнала свою вину в затопленні квартири позивачки та заподіянні їй внаслідок цього майнової шкоди, частково сплативши [PERSON] кошти в сумі 23692 гривні в рахунок відшкодування такої шкоди. За правилами ст.1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] про відшкодування майнової шкоди підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки обєктивно підтверджуються дослідженими в ході розгляду справи доказами. Відповідно до вимог ч.1 ст.88 ЦПК України, з відповідачки слід стягнути на користь позивачки судовий збір в розмірі 551 гривня 20 копійок.

Outcome: approved