Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-11 00:00:00

Звернувшись до суду з позовом та уточнивши заявлені позовні вимоги (а.с.35-36), [PERSON] просить визнати [PERSON] , [PERSON] такими, що втратили право користування жилим приміщенням за адресою: [ADDRESS] . В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачка посилається на те, що їй на праві власності належить будинок [ADDRESS] . У спірному жилому приміщенні зареєстровані дві особи: [PERSON] , [INFO] , з 13.02.2002; [PERSON] , [INFO] з 08.09.2017. Відповідачі не були ані членами її сім`ї, ані родичами. [PERSON] і [PERSON] мали місце проживання, але кожен з них не мав можливості зареєструватися за адресою свого фактичного проживання. Їм необхідно було зареєструватися за будь-якою адресою. У її власності знаходився будинок, у якому ніхто не був зареєстрований. Кожний з відповідачів у різний час попросив її зареєструвати його у спірному жилому приміщенні за умови, що він ніколи не буде там проживати. Вона погодилася на це і зареєструвала [PERSON] і [PERSON] у належному їй будинку, а відповідачі в свою чергу, залишилися проживати за місцем свого попереднього проживання. Відповідачі не проживають у будинку [ADDRESS] з дня своєї реєстрації. Їх особистих речей у будинку немає. Вона, як власниця будинку [ADDRESS] , у зв`язку з реєстрацією відповідачів в спірному жилому приміщенні не може розпорядитися своїм нерухомим майном на власний розсуд. Ця обставина порушує її права, як власниці будинку. Ухвалою судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 09.08.2021 відкрито провадження у цій справі, справу призначено до підготовчого судового засідання (а.с.25). Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 13.09.2021 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду (а.с.42-43). Представник позивачки [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] підтримав повністю з підстав, наведених у позовній заяві. В подальшому, представник позивачки в судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи у його відсутність. \~\~\~\~\~\~ Відповідачі [PERSON] , [PERSON] , будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили, відзив на позовну заяву не подали, у зв`язку з чим судом без виходу до нарадчої кімнати із занесенням до протоколу судового засідання від 28.09.2021 постановлено ухвалу про заочний розгляд справи. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Дослідивши всі обставини по справі та перевіривши їх доказами, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] підлягають задоволенню з таких підстав. \~\~\~\~\~\~\~\~\~ Судом встановлено, що позивачка [PERSON] на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 21 липня 2017 року є власницею житлового будинку [ADDRESS] . Ця обставина підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за законом від 21 липня 2017 року, який посвідчено державним нотаріусом Костянтинівської державної нотаріальної контори Сівяковою Г. П. та зареєстровано в реєстрі за № 1-276; Витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 92563697 від 21.07.2017 (а.с.5, 68). У спірному жилому приміщенні з 13 лютого 2002 року зареєстрований відповідач [PERSON] , 1959 року народження, та з 08 вересня 2017 року зареєстрований відповідач [PERSON] , 1988 року народження. Ця обставина підтверджується довідкою, виданою КП «СЄЗ» за № 636 від 16.06.2021 (а.с.56). Відповідачі [PERSON] , [PERSON] не проживають та не користуються спірним жилим приміщенням без поважних причин понад один рік. Зазначена обставина підтверджується Актами обстеження житлового будинку від 16.04.2020, 16.06.2021, згідно із якими [PERSON] , [PERSON] не проживають в будинку з дня своєї реєстрації, їх особистих речей у будинку немає. А також показами свідків [PERSON] , [PERSON] , сусідок позивачки, які у судовому засіданні, кожен окремо, пояснили, що відповідач [PERSON] , [PERSON] з часу реєстрації жодного дня у будинку [ADDRESS] не мешкали, будинком не користувалися. Право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні (частина перша стаття 321 ЦК України). Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном. Аналіз положень глави 32 ЦК України свідчить, що сервітут - це право обмеженого користування чужою нерухомістю в певному аспекті, не пов`язане з позбавленням власника нерухомого майна правомочностей володіння, користування та розпорядження щодо цього майна. Відповідно до частини другої статті 406 ЦК України сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення. \~ \~ \~ \~ \~ Відповідачі не\~є власниками\~або членами\~сім`ї\~власника будинку\~ [ADDRESS] , спільним побутом із позивачкою не пов`язані, у спірному жилому приміщенні відсутні, тому їх право на користування чужим майном підлягає припиненню на вимогу власника цього майна на підставі частини другої статті 406 ЦК України. Згідно із частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Аналогічний висновок зроблений Верховним Судом у складі колегії суддів Другої цивільної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 16 січня 2019 року в справі № 243/7004/17-ц (провадження № 61-25371св18). За таких обставин, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову в повному обсязі та визнання відповідачів такими, що втратили право користування жилим приміщенням, розташованим за адресою: [ADDRESS] . Отже, позов належить задовольнити в повному обсязі.

Outcome: approved