Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-26 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 14 лютого 2020 року [PERSON] , діючи в інтересах малолітньої [PERSON] , звернулася до суду з вказаним позовом, у якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, просила визнати за малолітньою [PERSON] (законний представник [PERSON] ) право на приватизацію та право на продовження приватизації кімнати [ADDRESS] ; визнати право власності на кімнату [ADDRESS] за [PERSON] , [INFO] . В обґрунтування позовних вимог з урахуванням уточнень до позовної заяви зазначила, що [INFO] помер [PERSON] , який є батьком малолітньої [PERSON] . З 17.03.1995 року по 05.01.2016 року померлий працював в ДП «ХМТП». На підставі рішення спільного засідання адміністрації і профкому ХМТП від 29.06.2000 року [PERSON] надано кімнату [ADDRESS] . За вказаною адресою останній проживав та був зареєстрований на момент смерті. Позивач зазначає, що за життя [PERSON] розпочав процедуру приватизації квартири. До заяви було надано всі необхідні документи: довідку про склад сім`ї, документ, що посвідчує невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду, копію паспорта, коду, довідку БТІ, технічний паспорт, виписку з рішення профкому про надання житлової площі. У встановлений законом строк уповноваженим органом зазначену заяву розглянуто не було та рішення по ній не прийнято, що підтверджується довідкою ДП ХМТП від 12.02.2020 року №27/20/16. Згідно довідок вказана житлова площа обліковується на балансі ДП ХМТП, вартість цього приміщення становить 32126 грн.20 коп. Разом з тим, у встановлений законом термін уповноваженим органом заяву про приватизацію та передачу в приватну власність займаного [PERSON] . приміщення розглянуто не було. [PERSON] як законний представник малолітньої [PERSON] у встановлений законом строк, звернулась із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] до приватного нотаріуса Шевченко Н.В. За вказаною заявою відкрито спадкову справу №22/2019. Строк на прийняття спадщини від моменту смерті [PERSON] сплинув. За даними реєстру інших спадкоємців у померлого немає. Проте у зв`язку із відсутністю правовстановлюючого документу на квартиру нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину - квартиру [ADDRESS] . Оскільки за життя померлий [PERSON] права власності на означене нерухоме майно не набув, а до малолітньої [PERSON] переходять усі права, які належали спадкодавцю, у тому числі і на приватизацію, а у інший спосіб ніж як у судовому порядку вирішити це питання неможливо, позивачка вимушена звернутися до суду із цим позовом. Посилаючись на норми ЦК України, що регулюють спадкові правовідносини та ЗУ «Про приватизацію державного житлового фонду» просила задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. ІІ. Виклад позиції відповідача. 14.04.2020 року в.о. директора ДП «ХМП» О. Сухин на адресу суду подав заяву, у якій вказав, що позовні вимоги вважає законними і обґрунтованими, та визнав позовні вимоги [PERSON] в особі її законного представника [PERSON] 17.06.2020 року [PERSON] , діючи в інтересах відповідача на підставі ордеру, через канцелярію суду подав додаткові пояснення, у яких вказав, що викладену раніше позицію у заяві про визнання позовних вимог підтримує, проти задоволення позовних вимог не заперечує, та пояснює наступне. ДП «ХМТП» є портовим оператором (стивідорною компанією), що здійснює свою діяльність на території порту Херсон у відповідності до норм чинного законодавства України, підзаконних нормативно-правових актів органів державної влади та Статуту підприємства. ДП «ХМТП» є юридичною особою публічного права, що заснована на державній власності єдиним учасником якої є Сіністерство інфраструктури України. До травня 2019 року на балансі ДП «ХМТП» перебували житлові будинки в [ADDRESS] та [ADDRESS] . Після списання з балансу вищезазначених житлових будинків, залишилася низка неприватизованих квартир, що розміщенні у цих будинках. Наказом №749 від 20.11.2019 року неприватизовані квартири у вказаних житлових будинках (у т.ч. спірна квартира [ADDRESS] ) поставлено на баланс ДП «ХМТП». Наразі ДП «ХМТП» як цілісний майновий комплекс є об`єктом концесійної процедури, за умовами якої усі активи порту мають бути передані концесіонеру протягом 1 року з моменту підписання договору. Житлові приміщення, що перебувають на балансі відповідача не входять у об`єкт концесії, а отже мають бути відчужені Мінінфраструктури та/або ДП «ХМТП» впродовж 1-річного строку. Таким чином, затягування процедури приватизації майна державного житлового фонду може ускладнити таку процедуру, у зв`язку зі зміною балансоутримувача. 27.08.2020 року [PERSON] , діючи в інтересах відповідача на підставі ордеру, через канцелярію суду подав заяву, якою позовні вимоги вважав такими, що підлягають задоволенню, а справу просив розглянути без участі представника відповідача. ІІІ. Заяви(клопотання) учасників справи. 29.05.2020 року представник Служба у справах дітей Суворовської районної у місті Херсоні ради за посадою Дюкар Л. через канцелярію суду подала заяву, у якій просила розгляд справи проводити без участі представника органу опіки, позовні вимоги підтримала в повному обсязі просила їх задовольнити. 20.08.2020 року представник Херсонської міської ради за довіреністю Фокін А.А. на електронну адресу суду надав клопотання про розгляд справи без участі представника третьої особи, при вирішенні справи покладається на розсуд суду. ІV. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.02.2020 року позовну заяву було залишено без руху, позивачу надано строк на усунення вказаних у ній недоліків. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 28.02.2020 року провадження у справі відкрито та призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження з призначення підготовчого судового засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 29.04.2020 року залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Херсонську міську раду (ЄДРПОУ 26347681, місце знаходження: 73003, м. Херсон, проспект Ушакова, 37) та надіслано копію ухвали про залучення до участі у справі в якості третьої особи разом з копією позовної заяви та доданими до неї матеріалами. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22.05.2020 року відмовлено у прийняті визнання відповідачем Державним підприємством «Херсонський морський торговельний порт» позову [PERSON] яка діє в інтересах малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] про визнання права власності на житлове приміщення. Продовжено судовий розгляд справи на стадії підготовчого провадження. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12.08.2020 року уточнення до позовних вимог прийняті судом, справу постановлено продовжувати розглядати з їх урахуванням. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12.08.2020 року закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 27 серпня 2020 року. У судовому засіданні представник позивача Мокіна І.В. позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог. V. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Житловий будинок [ADDRESS] на підставі рішення Херсонського міськвиконкому №179 від 21.07.1987 року зареєстровано за Херсонським морським портом та записано в реєстрову книгу №9 за реєстровим №94, що підтверджується дублікатом реєстраційного посвідчення, виданим 29.12.1987 року Херсонським бюро технічної інвентаризації (а.с. 19). На підставі наказу Міністерства транспорту та зв`язку України від 23.05.2007 року №439, державної реєстрації нової редакції статуту Державного підприємства «Херсонський морський торговельний порт» від 07 червня 2007 року, Херсонський морський торговельний порт з 07 червня 2007 року перейменований в Державне підприємство «Херсонський морський торговельний порт». Станом на 27.01.2020 року за даними бухгалтерського обліку кімната №29, Портовий, 1(інвентарний номер 3106790/29), яка розташована за адресою: м. Херсон, провулок Портовий, 1, обліковується на балансі Державного підприємства «Херсонський морський торговельний порт». Балансова (залишкова) вартість кімнати №29, Портовий, 1 (інвентарний номер №3106790/29), складає 32126,20 грн. (а.с. 9, 26) Випискою з рішення спільного засідання адміністрації і профкому Херсонського морського торговельного порту №73 від 29.06.2000 року, виданою 24.04.2019 року ДП «ХМТП» підтверджується, що [PERSON] надано житлову площу, одну кімнату [ADDRESS] на 4 поверсі на склад сім`ї - 1 чоловік. [PERSON] - докер-механізатор району (вантажного), працює в порту з 1976 року. Зареєстрований та проживає за адресою [ADDRESS] (а.с. 24). Згідно довідки від 27.01.2020 року за № 04-58/9 виданої ДП «ХМТП» вбачається, що [PERSON] , 1976 р.н, працював у ДП «ХМТП»: з 17.03.1995 р. по 02.11.2002р, з 19.12.2006 р. по 05.01.2016 р. (а.с. 10). Відповідно до довідки про реєстрацію місця проживання особи, виданої Відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради №16-13/7948 від 02.05.2019 року, [PERSON] , [INFO] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] з 23.08.2000 року. (а.с.12) Відповідно до довідки №2293 від 03.05.2019 року, виданої КП «ХБТІ» ХМР, станом на 31.12.2012 року за [PERSON] нерухоме майно не значиться. (а.с. 18) Довідкою ПАТ «Державний ощадний банк України» від 02.05.2019 року [PERSON] [ADDRESS] в списках, складених у Корабельному районі ХОУ АТ «Ощадбанк України» філія 10021/084 житловий чек не використав.(а.с. 13) Матеріалами справи підтверджується, що на замовлення [PERSON] станом на 08.05.2019 року КП «Херсонське бюро технічної інвентаризації ХОР виготовлено технічний паспорт на кімнати № [NUMBER] у комунальній квартирі у будинку квартирного типу по [ADDRESS] . (а.с. 20-23). 21.05.2019 року [PERSON] звернувся до ДП «ХМТП» з заявою про оформлення передачі в приватну власність житлового приміщення в гуртожитку. (а.с.11) Згідно довідки №27-20/16 від 12.02.2020 року заява [PERSON] №7 від 21.05.2019 року щодо надання дозволу на приватизацію кімнати № [NUMBER] у комунальній квартирі за адресою: [ADDRESS] , не була розглянута органом приватизації ДП «ХМТП» й рішення по ній не прийнято.(а.с. 27) Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] , про що 04.06.2019 року Суворовським районним у місті Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області складено актовий запис №442. (а.с. 6) Наказом №749 «Про введення в експлуатацію кімнат» від 20.11.2019 року, ДП «ХМТП» прийнято на баланс кімнату [ADDRESS] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , виданого 03.05.2007 року Суворовським відділом реєстрації актів цивільного стану Херсонського міського управління юстиції, [INFO] народилася [PERSON] , про що зроблено відповідний актовий запис №150, батьками якої зазначено: [PERSON] та [PERSON] (а.с. 5) Відповідно до свідоцтва про шлюб (виданого повторно) серії [NUMBER] , [PERSON] , [INFO] , 07.07.2017 року уклала шлюб з [PERSON] , [INFO] . Прізвище [PERSON] після одруження присвоєно « [PERSON] » (а.с. 34). [PERSON] , [INFO] , як законний представник малолітньої доньки, [PERSON] , [INFO] , 26.06.2019 року звернулася до приватного нотаріуса Херсонського міського нотаріального округу Шевченко Н.В. із заявою про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті [INFO] , [PERSON] , [INFO] , останнє місце проживання якого було: [ADDRESS] . (а.с. 7) 26.06.2019 року приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Шевченко Н.В. зареєстровано спадкову справу №64381900 на спадкодавця: [PERSON] , [INFO] , що підтверджується витягом про реєстрацію у спадковому реєстрі №56662633 від 26.06.2019 року (а.с. 8) Згідно довідки ПАТ «Державний ощадний банк України» від 07.02.2020 року [PERSON] [ADDRESS] в списках, складених у Суворовському районі ХОУ АТ «Ощадбанк України» філія 10021/084 житловий чек не використано.(а.с. 25) Приватним нотаріусом ХМНО Н.В. Шевченко, постановою від 27.05.2020 року відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житлове приміщення (квартиру, кімнату) [ADDRESS] після смерті [PERSON] , померлого [INFO] , у зв`язку з ненаданням документів, що підтверджують право власності на зазначене майно. VІ. Оцінка Суду. Із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства. Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 5, 6, 12 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. Зі змісту статей 10, 11, 12, 13 ЦПК України в узагальненому вигляді, при вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно зі статтею 345 ЦК України фізична або юридична особа може набути право власності у разі приватизації державного майна та майна, що є в комунальній власності. Приватизація здійснюється у порядку, встановленому законом. Частиною четвертою статті 5 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» передбачено, що право на приватизацію квартир (будинків) державного житлового фонду з використанням житлових чеків одержують громадяни України, які постійно проживають в цих квартирах (будинках) або перебували на обліку потребуючих поліпшення житлових умов до введення в дію цього Закону. За змістом статей 1, 3, 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» приватизація державного житлового фонду здійснюється на підставі рішень відповідних органів приватизації, що приймаються не пізніше місяця з дня одержання заяви громадянина, який постійно мешкає у квартирі (будинку), відносно якої вирішується питання про передачу у власність. Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України №396 від 16.12.2009 року затверджено Положення про порядок передачі квартир (будинків), жилих приміщень у гуртожитках у власність громадян, яким визначено порядок передачі квартир багатоквартирних будинків, одноквартирних будинків, жилих приміщень у гуртожитках, кімнат у квартирах та одноквартирних будинках, де мешкають два і більше наймачів, які використовуються громадянами на умовах найму, у власність громадян. Так, пунктом 18 вказаного положення передбачено, що для проведення процедури приватизації громадянином до органу приватизації подається відповідний перелік документів, в тому числі оформлена заява на приватизацію квартири. Пленум Верховного Суду України в частині п`ятій пункту 13 постанови від 22 грудня 1995 року № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» зазначив, що в разі непередання квартири (будинку) у власність наймачеві, його спадкоємці вправі вимагати визнання за ними права власності на неї лише в тому разі, коли наймач звертався з належно оформленою заявою про це до відповідного органу приватизації або власника державного чи громадського житлового фонду, однак вона не була розглянута в установлений строк або в її задоволенні було незаконно відмовлено за наявності підстав і відсутності заборон для передачі квартири наймачеві. Отже, право на приватизацію квартири, яка належить до державного житлового фонду, мають особи, які постійно проживають у цій квартирі. Для отримання права власності на житло особа повинна звернутись до відповідного органу приватизації з належно оформленою заявою, яка підлягає розгляду названим органом у строк, передбачений чинним законодавством. У тому разі, коли громадянин, який висловив волю на приватизацію займаної ним квартири, помер до прийняття компетентним органом рішення про приватизацію, але після збігу встановленого частиною третьою статті 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» строку, до його спадкоємців у порядку спадкування переходить право вимагати визнання за ними права власності на таку квартиру. Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду України від 11 грудня 2013 року у справі № 6-121цс13. Відповідна правова позиція не змінилися та була викладена у Постанові Верховного суду від 09.02.2018 р. у справі № 719/179/17 (ЄДРСРУ № 72151019), від 27 березня 2019 року у справі № 669/629/16-ц (ЄДРСРУ № 81107276). Отже, аналізуючи викладене, слід дійти висновку про те, що право у спадкоємця вимагати визнання права власності в порядку спадкування виникає виключно у тому разі, коли спадкодавець (наймач) за життя звертався з належно оформленою заявою про це до відповідного органу приватизації або власника державного чи громадського житлового фонду, однак вона не була розглянута в установлений строк або в її задоволенні було незаконно відмовлено за наявності підстав і відсутності заборон для передачі квартири наймачеві. За змістом гл. 18 Розділу V Книги Першої ЦК України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Строк, що визначений місяцями, спливає у відповідне число останнього місяця строку. Якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день. Аналізуючи письмові докази, наявні в матеріалах справи, суд зазначає, що [PERSON] звернувся до ДП «ХМТП» 21 травня 2019 року, а помер [INFO] . Тобто, з моменту звернення до балансоутримувача кімнати [ADDRESS] до моменту смерті спадкодавця минуло 12 днів, що є меншим ніж встановлений частиною третьою статті 8 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» місячний строк. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог [PERSON] , яка діє в інтересах малолітньої доньки [PERSON] , [INFO] до Державного підприємства «Херсонський морський торговельний порт» про визнання права власності на кімнату [ADDRESS] за [PERSON] , [INFO] . З огляду на що у задоволенні позову в цій частині позовних вимог слід відмовити. Вирішуючи питання про визнання права на приватизацію та право на продовження приватизації у порядку спадкування за [PERSON] , законним представником якої є [PERSON] суд виходить з такого. Вищій спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ Листом №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 роз`яснив, якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, то спадкоємець також не набуває права власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини. Для набуття права власності у встановленому законодавством порядку спадкоємець повинен здійснити дії, які необхідні для набуття права власності на визначене нерухоме майно, зокрема на житловий будинок, іншу споруду. Оскільки судом встановлено, що [PERSON] є батьком [PERSON] , [INFO] , та за життя розпочав процедуру приватизації, звернувшись до відповідного органу приватизації у встановлений законом спосіб, тим самим виявивши намір приватизувати кімнату [ADDRESS] , однак не встиг закінчити процедуру приватизації у зв`язку із смертю. Процес приватизації зупинитись у зв`язку з його смертю не може, оскільки смерть не означає відмову від наміру приватизації, не змінюючи первісно висловленого волевиявлення, то за таких обставин, суд вважає, що [PERSON] , як спадкоємиця за законом, є такою що має право на приватизацію та право на продовження приватизації кімнати [ADDRESS] після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . VI. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. На підставі викладеного,

Outcome: partial