Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-27 00:00:00

Звернувшись до суду з позовом, [PERSON] просить: - визначити порядок користування квартирою [ADDRESS] наступним чином: 1) позивачу [PERSON] виділити в користування житлову кімнату площею 10,8 кв.м., 2) відповідачу [PERSON] виділити в користування житлову кімнату площею 15,4 кв.м., 3) в загальне користування позивача та відповідача виділити кухню площею 8,5 кв.м., коридор та об'єднану кімнату з туалетом і ванною; - зобов'язати приватне підприємство «Квартал» укласти: 1) з позивачем [PERSON] договір найму житлового приміщення - житлової кімнати площею 10,8 кв.м. в квартирі [ADDRESS], 2) з відповідачем [PERSON] договір найму житлового приміщення - житлової кімнати площею 15,4 кв.м. в квартирі [ADDRESS]. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 05 липня 1985 року він вступив у зареєстрований шлюб з [PERSON], якій після реєстрації шлюбу присвоєно прізвище [PERSON], та з якою вони почали разом проживати у квартирі, розташованій за адресою: [ADDRESS]. Вказану квартиру, яка на даний час не приватизована та належить на праві комунальної власності Бахмутській міській раді, його дружина, як наймач, отримала на підставі ордеру на житлове приміщення № 000271 серії НЖП/2010 від 05.02.2010 року. З 10 лютого 2010 року у вказаній квартирі зареєстровані як члени сім'ї наймача він та його пасинок - [PERSON]. [INFO] померла його дружина - [PERSON], після смерті якої з 28 листопада 2018 року [PERSON] фактично мешкає за іншою адресою: [ADDRESS], та у спірну квартиру з'являється дуже рідко. При цьому, як член сім'ї наймача, [PERSON] витрати за комунальні послуги не сплачує з липня 2017 року, у зв'язку з чим він вважає за можливе встановити порядок користування спірною квартирою, який не порушить житлових умов відповідача та відповідає фактичному користуванню спірною квартирою, шляхом виділення йому в користування житлову кімнату площею 10,8 кв.м., у якій він проживає, а відповідачу - житлову кімнату площею 15,4 кв.м., якою він користується, залишивши, при цьому, інші приміщення (кухню площею 8,5 кв.м., коридор та об'єднану кімнату з туалетом і ванною) у спільному користуванні його та відповідача. У судовому засіданні позивач [PERSON] позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити з підстав, викладених у позові. Представник відповідача - директор ПП «Квартал» Брестон Г.Ю. до судового засідання не з'явилась, надавши 16 жовтня 2018 року на адресу суду заяву про розгляд справи без її участі та визнання позовних вимог у повному обсязі. Відповідач [PERSON], який про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, до судового засідання не з'явився, надавши заяву про відкладення розгляду справи у зв'язку з тим, що 28 лютого 2018 року він буде проходити співбесіду у ТОВ «Харківводопостачання» у місті Харкові. В свою чергу, суд вважає таку причину неявки до судового засідання не поважною, оскільки додане відповідачем до заяви запрошення не має реквізитів офіційного документу: виготовлене не на офіційному бланку підприємства, не містить посади, ПІБ та підпису особи, якою воно складене, а також печатки підприємства, у зв'язку з чим суд не може приймати його в якості доказу, підтверджуючого поважності неявки відповідача до суду. Також відповідачем у якості доказу поважності неявки до минулого судового засідання, яке призначалось на 09 годину 00 хвилин 11 січня 2019 року, не надана копія лікарняного листа, який він зобов'язався надати, направляючи на адресу суду заяву про зазначеного судового засідання. При цьому, отримавши копію позовної заяви з додатками 07 листопада 2018 року, відповідач на адресу суду відзив так і не надав. Таким чином, суд приходить до висновку про зловживання відповідачем своїми правами з метою затягування строків розгляду справи та вважає за можливе у відповідності до ч. 4 ст. 223 розглянути справу за відсутності [PERSON] на підставі наявних у ній доказів (постановити заочне рішення). Суд, заслухавши позивача, дослідивши всі обставини по справі та перевіривши їх доказами, вважає, що позов обґрунтований та підлягає повному задоволенню з наступних підстав. У судовому засіданні встановлено, що [PERSON] та [PERSON] перебували у шлюбі з 05 липня 1985 року, що вбачається з копії свідоцтва про укладення шлюбу серії [NUMBER] від 05.07.1985 року (а.с. 4). [PERSON] і членам її сім'ї: чоловіку [PERSON] та сину [PERSON] на підставі рішення виконкому № 18 від 05.02.2010 року надане житлове приміщення жилою площею 26,2 кв.м., загальною площею 47,1 кв.м., яке складається з двох кімнат ізольованої квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], що вбачається з копії ордеру на житлове приміщення № 000271 серії НЖП/2010, виданого виконавчим комітетом Артемівської міської ради 05.02.2010 року (а.с. 5). 03 серпня 2017 року [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с. 6). У спірній житловій квартирі зареєстровані позивач [PERSON] та відповідач [PERSON], що підтверджується: копією паспорта громадянина України серії [NUMBER] виданого Артемівським МВ УМВС України в Донецькій області 10.06.1997 року (а.с. 7-11), копією довідки № 1326 від 17.11.2017 року, виданої ПП «Квартал» (а.с. 12), та довідкою виконкому Бахмутської міської ради № 17730 від 12.06.2018 року (а.с. 20). Директором ПП «Квартал» Брестон Г.Ю. та начальником Управління розвитку міського господарства та капітального будівництва Бахмутської міської ради Чорноіван С.П. рекомендовано позивачу вирішити спір, який розглядається, сторонами спору шляхом переговорів або в судовому порядку, оскільки до компетенції організацій, які очолюються зазначеними особами, не входить вирішення спірного питання, що вбачається з наявних в матеріалах справи копії відповідей за № 26 від 26.02.2018 року (а.с. 13) та за № К-01/26-92 від 12.03.2018 року (а.с. 15). Квартира [ADDRESS], знаходиться на четвертому поверсі дев'ятиповерхового будинку двопід'їздного будинку, загальна площа квартири складає 47,1 кв.м., а житлова - 26,2 кв.м., складається з двох кімнат 15,4 кв.м. та 10,8 кв.м. та кухні площею 8,5 кв.м., що вбачається з копії довідки № 65 від 04.06.2018 року (а.с. 16). Згідно ч. 1 ст. 61 Житлового кодексу України (далі за текстом - ЖК України) користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер (ч. 2 ст. 61 ЖК України). Згідно частини 1 статті 64 ЖК України члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство (ч. 2 ст. 64 ЖК України). Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї (ч. 3 ст. 64 ЖК України). Згідно статті 103 ЖК України договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім'ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених Основами житлового законодавства Союзу РСР і союзних республік, іншими законодавчими актами Союзу РСР і цим Кодексом. Член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу (ч. 1 ст. 104 ЖК України). У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку (ч. 2 ст. 104 ЖК України). Згідно частини 1 статті 106 ЖК України повнолітній член сім'ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача. Таке ж право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення належить будь-якому членові сім'ї наймача. Згідно п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» № 2 від 12.04.1985 року в силу ст. 104 ЖК суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов. З урахуванням викладеного, враховуючи, що запропонований порядок поділу спірного жилого приміщення не призведе до погіршення житлових умов ані позивача, ані відповідача, суд вважає позовні вимоги [PERSON] законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Outcome: approved