Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-25 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 09 червня 2021 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про захист прав споживачів фінансових послуг, про стягнення депозитних вкладів та відсотків за користування коштами, у якому просила стягнути з відповідача на свою користь: -суму неповернутого внеску (вкладу) за договором №1018 від 18.03.2020 року у розмірі 40 000, 00 грн. з відсотками до виплати у розмірі 8 324, 34 грн.; -суму неповернутого внеску (вкладу) за договором №44 від 09.01.2020 року у розмірі 106 000, 00 грн. з відсотками до виплати у розмірі 21 739, 10 грн.; -суму неповернутого внеску (вкладу) за договором №3610 від 24.12.2019 року у розмірі 10 000, 00 грн. з відсотками до виплати у розмірі 2 082, 32 грн.; -суму неповернутого внеску (вкладу) за договором №1321 від 10.06.2019 року у розмірі 7 000, 00 грн. з відсотками до виплати у розмірі 1 448, 18 грн.; -суму неповернутого внеску (вкладу) за договором №303 від 19.02.2019 року у розмірі 36 000, 00 грн., проценти нараховані на внесок у розмірі 7 411, 08 грн.; -зворотні членські внески у сумі 16, 00 грн. -судові витрати. В обґрунтування позовних вимог вказує, що після смерті [INFO] [PERSON] успадкувала грошові вклади з відсотками за договорами укладеними між померлим та КС «Громада» , зокрема: - за договором №1018 від 18.03.2020 року грошові вклади у розмірі 40 000, 00 грн., відсотки у розмірі 8 324, 34 грн.; - за договором №44 від 09.01.2020 року грошові вклади у розмірі 106 000, 00 грн., відсотки у розмірі 21 739, 10 грн.; - за договором №3610 від 24.12.2019 року грошові вклади у розмірі 10 000, 00 грн., відсотки у розмірі 2 082, 32 грн.; - за договором №1321 від 10.06.2019 року грошові кошти у розмірі 7 000, 00 грн., відсотки у розмірі 1 448, 18 грн.; - за договором №303 від 19.02.2019 року грошові кошти у розмірі 36 000, 00 грн., проценти у розмірі 7 411, 08 грн.; - зворотні членські внески у розмірі 16, 00 грн. Оскільки, станом на дату звернення до суду відповідачем не виконано умови договорів щодо повернення внеску та виплати процентів на вимогу вкладника/правонаступника , що порушує майнові права та охоронювані законом інтереси позивача, умови укладених Договорів та норми чинного цивільного законодавства, позивач змушений звернутися до суду. ІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 10.06.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 13.07.2021 року. У зв`язку з неявкою сторін підготовче засідання відкладено на 27.07.2021 року. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 27.07.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 28.09.2021 року. У зв`язку з неявкою відповідача розгляд справи відкладено на 26.10.2021 року. Позивач в судове засідання не з`явилася, 22.10.2021 року, адвокат Копичинська Н.С. діючи в її інтересах, подала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала. У судове засідання у час призначений для розгляду справи за суттю, відповідач повторно не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду зареєстрованим у встановленому законом порядком місцем знаходження, відомий суду номер телефонного зв`язку, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125. Як передбачено п. 1 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: юридичним особам та фізичним особам-підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» (№12307/16) визначив, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання, то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб - сторінка суду, а тому право такої особи на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод порушено не було. Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Відповідач будучи повідомленим належним чином про розгляд справи відносно нього, відзиву на позов не подав про причини неможливості вчинення процесуальних дій суду не повідомлено. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Таким чином, враховуючи згоду позивача про розгляд справи у його відсутності у заочному порядку із ухвалення рішення при заочному розгляді справи на підставі поданих позивачем документів та повторної неявки у судове засідання належним чином повідомленого про день, час та місце судового розгляду справи відповідача і відсутності будь-яких заяв від нього, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи із ухваленням заочного рішення, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши подані позивачем документи, з`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. 24 грудня 2019 року між спілкою та [PERSON] укладено договір №3610, за умовами якого вкладник вносить строковий внесок (вклад) члена кредитної спілки на депозитний рахунок до спілки, а спілка приймає внесок і зобов`язується повернути вкладникові внесок та виплатити проценти та внесок на умовах та в порядку, встановленому цим Договором. Договір укладено на 11 міс., тобто до 24.11.2020 року. Відповідно до п. 2.1.1. Договору вкладу вкладник зобов`язується внести грошові кошти (внесок) до спілки у розмірі 10 000, 00 грн. За п. 2.2.1 процентна ставка за договором встановлюється у фіксованому розмірі 28, 1 % процентів річних. Виплата процентів здійснюється в кінці дії договору на вимогу вкладника, що пред`являється в усній або письмовій формі (п. 2.3.3 Договору). Станом на 10.03.2021 року за депозитним договором №3610 сума невиплачених відсотків складає 2 082, 32 грн., що підтверджено розрахунком відсотків по гривневому депозиту, здійсненим позивачем. 19 лютого 2019 року між спілкою та [PERSON] укладено договір №303, за умовами якого вкладник вносить строковий внесок (вклад) члена кредитної спілки на депозитний рахунок до спілки, а спілка приймає внесок і зобов`язується повернути вкладникові внесок та виплатити проценти та внесок на умовах та в порядку, встановленому цим Договором. Договір укладено на 24 міс., тобто до 19.02.2021 року. Відповідно до п. 2.1.1. Договору вкладу вкладник зобов`язується внести грошові кошти (внесок) до спілки у розмірі 36 000, 00 грн. За п. 2.2.1 процентна ставка за договором встановлюється у фіксованому розмірі 25, 5 % процентів річних. Виплата процентів здійснюється щомісячно на вимогу вкладника, що пред`являється в усній або письмовій формі (п. 2.3.3 Договору). Станом на 10.03.2021 року за депозитним договором №303 сума невиплачених відсотків складає 7 411, 08 грн., що підтверджено розрахунком відсотків по гривневому депозиту, здійсненим позивачем. 10 червня 2019 року між спілкою та [PERSON] укладено договір №1321, за умовами якого вкладник вносить строковий внесок (вклад) члена кредитної спілки на депозитний рахунок до спілки, а спілка приймає внесок і зобов`язується повернути вкладникові внесок та виплатити проценти та внесок на умовах та в порядку, встановленому цим Договором. Договір укладено на 11 міс., тобто до 10.05.2020 року. Відповідно до п. 2.1.1. Договору вкладу вкладник зобов`язується внести грошові кошти (внесок) до спілки у розмірі 7 000, 00 грн. За п. 2.2.1 процентна ставка за договором встановлюється у фіксованому розмірі 28 % процентів річних. Виплата процентів здійснюється в кінці дії договору на вимогу вкладника, що пред`являється в усній або письмовій формі (п. 2.3.3 Договору). Станом на 10.03.2021 року за депозитним договором №1321 сума невиплачених відсотків складає 1 448, 18 грн., що підтверджено розрахунком відсотків по гривневому депозиту, здійсненим позивачем. 09 січня 2020 року між спілкою та [PERSON] укладено договір №44, за умовами якого вкладник вносить строковий внесок (вклад) члена кредитної спілки на депозитний рахунок до спілки, а спілка приймає внесок і зобов`язується повернути вкладникові внесок та виплатити проценти та внесок на умовах та в порядку, встановленому цим Договором. Договір укладено на 23 міс., тобто до 09.12.2021 року. Відповідно до п. 2.1.1. Договору вкладу вкладник зобов`язується внести грошові кошти (внесок) до спілки у розмірі 1 000, 00 грн. За п. 2.2.1 процентна ставка за договором встановлюється у фіксованому розмірі 26 % процентів річних. Виплата процентів здійснюється щоквартально на вимогу вкладника, що пред`являється в усній або письмовій формі (п. 2.3.3 Договору). Додатковим договором №1 до Договору №44 від 18.03.2020 року п. 1.2. Договору викладено у наступній редакції: «Розмір внеску (вкладу) становить 106 000, 00 грн.» Станом на 10.03.2021 року за депозитним договором №44 сума невиплачених відсотків складає 21 739, 10 грн., що підтверджено розрахунком відсотків по гривневому депозиту, здійсненим позивачем. 18 березня 2020 року між спілкою та [PERSON] укладено договір №1018, за умовами якого вкладник вносить строковий внесок (вклад) члена кредитної спілки на депозитний рахунок до спілки, а спілка приймає внесок і зобов`язується повернути вкладникові внесок та виплатити проценти та внесок на умовах та в порядку, встановленому цим Договором. Договір укладено на 11 міс., тобто до 18.02.2021 року. Відповідно до п. 2.1.1. Договору вкладу вкладник зобов`язується внести грошові кошти (внесок) до спілки у розмірі 40 000, 00 грн. За п. 2.2.1 процентна ставка за договором встановлюється у фіксованому розмірі 28 % процентів річних. Виплата процентів здійснюється в кінці дії договору на вимогу вкладника, що пред`являється в усній або письмовій формі (п. 2.3.3 Договору). Станом на 10.03.2021 року за депозитним договором №1018 сума невиплачених відсотків складає 8 324, 24 грн., що підтверджено розрахунком відсотків по гривневому депозиту, здійсненим позивачем. [INFO] [PERSON] помер, про що 25 листопада 2020 року Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) складено актовий запис №1721 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . [PERSON] відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданим 26 травня 2021 року державним нотаріусом Другої Херсонської ДНК Новосельською О.В. успадкувала, окрім іншого грошові вклади з відповідними відсотками та нарахованою компенсацією, що знаходиться в спілці, а саме: - на депозитному рахунку згідно договору №1018 від 18.03.2020 року у розмірі 40 000, 00 грн., відсотки у розмірі 8 324, 34 грн.; - на депозитному рахунку згідно договору №44 від 09.01.2020 року у розмірі 106 000, 00 грн., відсотки у розмірі 21 739, 10 грн.; - на депозитному рахунку згідно договору №3610 від 24.12.2019 року у розмірі 10 000, 00 грн., відсотки у розмірі 2 082, 32 грн.; - на депозитному рахунку згідно договору №1321 від 10.06.2019 року у розмірі 7 000, 00 грн., відсотки у розмірі 1 448, 18 грн.; - на депозитному рахунку згідно договору №303 від 19.02.2019 року у розмірі 36 000, 00 грн., проценти у розмірі 7 411, 08 грн.; - зворотні членські внески у розмірі 16, 00 грн. Спадкове майно належало спадкодавцю на підставі довідки №126 виданої 10.03.2021 року спілкою. ІV. Оцінка Суду. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст. ст. 3, 6, 11, 525, 627, 629 ЦК України підставами для виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договір, який є обов`язковим для виконання сторонами, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. При цьому, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України). За правилами частини другої статті 608 ЦК України зобов`язання не припиняється смертю кредитора, якщо воно не є нерозривно пов`язаним з особою останнього. У такому разі права та обов`язки (спадщина) фізичної особи (вкладника), яка померла, переходять до інших осіб - спадкоємців. Отже, зобов`язання банку виплачувати проценти за договором вкладу не припиняється зі смертю вкладника, входить до складу спадщини та триває до дня, який передує дню повернення коштів спадкоємцям. Викладене узгоджується із правовою позицією Верховного Суду України, висловленою у постанові від 20 листопада 2013 року у справі № 6-129цс13. Судом встановлено, що [PERSON] є спадкоємицею грошових вкладів з відповідними відсотками та усіма видами нарахувань, що знаходяться у спілці на депозитних рахунках №1018, №44, №3610, №1321, №303. Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про кредитні спілки», кредитна спілка це неприбуткова організація, заснована фізичними особами, професійними спілками, їх об`єднаннями на кооперативних засадах з метою задоволення потреб її членів у взаємному кредитуванні та наданні фінансових послуг за рахунок об`єднаних грошових внесків членів кредитної спілки. Згідно з ч.ч.1, 3, 5, 6 ст. 10 Закону України «Про кредитні спілки», членами кредитної спілки можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які постійно проживають на території України, об`єднані хоча б за однією з ознак, зазначених у частині першій статті 6 цього Закону, мають повну цивільну дієздатність, з урахуванням обмежень, передбачених частиною другою цієї статті. Прийняття до кредитної спілки та виключення з її складу провадяться на підставі письмової заяви особи за рішенням спостережної ради кредитної спілки, крім випадків припинення членства у зв`язку із смертю особи або виключенням члена за рішенням загальних зборів у разі порушення ним статуту кредитної спілки. Членство у кредитній спілці настає з дня сплати особою вступного та обов`язкового пайового внесків у порядку, передбаченому статутом кредитної спілки. В першу чергу сплачується вступний внесок. У разі коли вступний та обов`язковий пайовий внески сплачено у різні дні, першим днем членства вважається день сплати обов`язкового пайового внеску. Днем припинення членства у кредитній спілці вважається день прийняття загальними зборами членів кредитної спілки або спостережною радою кредитної спілки відповідного рішення. Члени кредитної спілки мають право: брати участь в управлінні справами кредитної спілки, обирати та бути обраними до її органів управління; вносити пропозиції на розгляд органів управління кредитної спілки; одержувати від кредитної спілки кредити та користуватися іншими послугами, які надаються членам кредитної спілки відповідно до її статуту; одержувати інформацію про діяльність кредитної спілки, ознайомлюватися з річними балансами, фінансовими звітами, протоколами засідань органів управління кредитної спілки та іншими документами щодо діяльності кредитної спілки; одержувати дохід на свій пайовий внесок, якщо інше не передбачено статутом кредитної спілки; вийти з членів кредитної спілки в порядку, передбаченому цим Законом та статутом кредитної спілки (ч. 1 ст. 11 Закону України «Про кредитні спілки»). Статтею 23 Закону України «Про кредитні спілки» визначено, що внески (вклади) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, а також нарахована на такі кошти та пайові внески плата (проценти) належать членам кредитної спілки на праві приватної власності. Кошти, що належать членам кредитної спілки, обліковуються окремо. Кошти, що належать членам кредитної спілки, використовуються для надання кредитів членам кредитної спілки, а у разі наявності тимчасово вільних коштів членів кредитної спілки - можуть розміщуватися спілкою на депозитних рахунках в установах банків, які мають ліцензію на право роботи з вкладами громадян, і в об`єднаній кредитній спілці, а також у державні цінні папери, перелік яких встановлюється Уповноваженим органом. Кожний член кредитної спілки має право одержати належні йому кошти, зазначені в частині першій цієї статті, у порядку і строки, які визначені відповідно до частини сьомої статті 10 цього Закону, статуту кредитної спілки або укладеними з членом кредитної спілки договорами. Відповідно до статуту КС «Громада» (розміщеного на офіційному сайті спілки http://ksgromada.com.ua) для досягнення мети своєї діяльності кредитна спілка, окрім іншого: приймає вступні та обов`язкові пайові та інші внески від членів спілки; надає кредити своїм членам на умовах їх платності, строковості та забезпеченості в готівковій та безготівковій формі. Отримувати кредити від імені членів кредитної спілки можуть також селянські (фермерські) господарства та приватні підприємства, які знаходяться у їх власності. Розмір кредиту, наданого одному члену кредитної спілки, не може перевищувати 20 відсотків від капіталу кредитної спілки; залучає на договірних умовах внески (вклади) своїх членів на депозитні рахунки як у готівковій, так і в безготівковій формі. Зобов`язання кредитної спілки перед одним своїм членом не можуть бути більше 10 відсотків від загальних зобов`язань кредитної спілки (п. п .а-в. п. 5.1 Статуту). Внески (вклади) членів кредитної спілки на депозитні рахунки, а також нарахована на такі кошти належать членам кредитної спілки на праві приватної власності. (п. 26.1 Статуту) Згідно ст. 1058 ЦК України за договором банківського вкладу (депозиту) одна сторона (банк), що прийняла від другої сторони (вкладника) або для неї грошову суму (вклад), що надійшла, зобов`язується виплачувати вкладникові таку суму та проценти на неї або дохід в іншій формі на умовах та в порядку встановлених договором. Статтею 17 Загальної декларації прав людини, передбачено ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна. Згідно ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним. У відповідності до ст.2 Закону України «Про банки і банківську діяльність» вклад (депозит) це кошти в готівковій або безготівковій формі, у валюті України або іноземній валюті, які розміщені клієнтами на їх іменних рахунках у банку на договірних засадах на визначений строк зберігання або без зазначення такого строку і підлягають виплаті вкладнику відповідно до законодавства України та умов договору. Частиною 2 статті 1060 ЦК України передбачено, що незалежно від того чи був укладений договір банківського вкладу на умовах видачі вкладу на першу вимогу чи на умовах повернення вкладу із закінченням встановленого договором строку, банк зобов`язаний видати вклад або його частину на першу вимогу вкладника, крім вкладів, зроблених юридичними особами на інших умовах повернення. Статтею 1074 ЦК України передбачено, що обмеження права клієнта щодо розпорядження грошовими коштами, які перебувають на його рахунку, не допускаються, крім випадків обмеження права розпорядження рахунком за рішенням суду у випадках, встановлених законом. Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконанням сторонами. Відповідно до ст. ст. 525, 526 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до вказівок закону, акту планування, договору, а при відсутності таких вказівок - відповідно до вимог, що звичайно ставляться. З урахуванням приписів законодавства, умов договору та наданих позивачем доказів, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог до відповідача про стягнення вкладу та відсотків за користування вкладом. Згідно вимог ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Враховуючи, що вклад та проценти за укладеними між спадкодавцем та спілкою договорами позивачу, як спадкоємцю, на його вимогу повернуто не було, беручи до уваги, що відповідачем відзиву на позов та доказів на спростування позовних вимог суду не надано та сприймаючи наявні у справі докази, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі. V. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Частиною першою ст.133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. За статтею 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача. Враховуючи, що при звернення до суду із позовом позивачем оплачено судовий збір у розмірі 908,00 грн., що підтверджується дублікатом квитанції №0.0.2153666027.1 від 08.06.2021 року, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає 908,00 в рахунок відшкодування судового збору. У відповідності до ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав. Приймаючи до уваги звільнення позивача від сплати судового збору за подання позову до суду, та те що позивачем при звернення до суду було сплачено судовий збір у розмірі 908,00 грн., що не відповідає належному до сплати розміру судового збору у відповідності до визначеної ціни цього позову, ураховуючи дійсну ціну позову, з відповідача в дохід держави підлягає до стягнення недоплачену суму судового збору визначену за ставками встановленими ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру у розмірі 1492, 05 грн.

Outcome: approved