Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-07 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 16.06.2020 року позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідача про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, у якій просить усунути йому перешкоди у користуванні власною земельною ділянкою площею 0,06 га, кадастровий номер 6510136900:01:001:2219, що розташована по [ADDRESS] , шляхом зобов`язання відповідача знести тимчасову споруду, яку зведено на земельній ділянці по [ADDRESS] . В обґрунтування позову вказує, що є власником земельної ділянки площею 0,06 га, кадастровий номер 6510136900:01:001:2219 за адресою: [ADDRESS] . На вказаній земельній ділянці розташований житловий будинок загальною площею 68,09 кв.м., також належний позивачу. У березні 2020 року позивач з`ясував, що на частині земельної ділянки, що йому належить відповідачем самовільно збудовано тимчасову споруду, яка займає частину його земельної ділянки площею 0,0006 га зі сторони домоволодіння відповідача, за адресою: [ADDRESS] (земельна ділянка комунальної власності кадастровий номер 6510136900:01:001:0506). Ця тимчасова споруда збудована таким чином, що її покрівля значно виступає на земельну ділянку позивача, чим створює незручності у її використанні, які полягають у затіненні та стіканні дощових вод. Вважаючи, що відповідач чинить перешкоди у користуванні земельною ділянкою, що йому належить по [ADDRESS] , позивач звернувся до суду з вказаним позовом. ІІ. Виклад позиції відповідача. 01.09.2020 року представник відповідача подав відзив на позовну заяву у якому просив у задоволенні позову відмовити. По суті пред`явлених вимог вказав, що стікання дощових вод з покрівлі тимчасової споруди проходить на земельну ділянку відповідача, а не як вказано позивача. Крім того, позивач надаючи документи до органу місцевого самоврядування приховав факт тимчасової споруди яка існує ще з 2014 року для отримання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у приватну власність, тобто надав недостовірні данні. Також позивачем не доведено факт перешкоди у користуванні власною земельною ділянкою по [ADDRESS] . ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.08.2020 року провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням(викликом) сторін. Розгляд справи по суті призначено на 10.09.2020 року. 01.09.2020 року Саплєєва О.В. , діючи в інтересах відповідача на підставі ордеру, через канцелярію суду подала відзив на позовну заяву про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою. У зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці розгляд справи не відбувся та справу призначено на 15.10.2020 року. 11.09.2020 року Гончаров М.В. , діючи в інтересах позивача на підставі ордеру, через канцелярію суду подав клопотання про призначення у справі судової земельно-технічної експертизи. 11.09.2020 року Саплєєва О.В. , діючи в інтересах відповідача на підставі ордеру, через канцелярію суду подала клопотання про зупинення провадження у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.10.2020 року призначено у цивільній справі судову земельно-технічну експертизу. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 26.02.2021 року на адресу суду з Херсонського відділення ОНДІСЕ надійшов висновок експерта №20-804 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи за матеріалами цивільної справи №766/9363/20. Суд викликав учасників справи для вирішення питання про відновлення провадження у справі. Судове засідання у справі призначено на 23.03.2021 року. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23.03.2021 року провадження у цивільній справі відновлено та призначено судове засідання на 22.04.2021 року. За клопотання представника відповідача розгляд справи відкладено на 27.05.2021 року. 27.05.2021 року представник відповідача за ордером Саплєва О.В. подала повторне клопотання про зупинення провадження у справі. За клопотання представника відповідача розгляд справи відкладено на 23.06.2021 року. 22.06.2021 року представник відповідача за ордером Саплєва О.В. подала клопотання про зупинення провадження у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23.06.2021 року клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі залишено без задоволення. Розгляд справи призначено на 07.07.2021 року. У зв`язку з неявкою відповідача та його представника розгляд справи відкладено на 27.07.2021 року. 27.07.2021 року адвокат Саплєва О.В. діючи в інтересах відповідача подала заяву про виклик судового експерта у судове засідання для відповіді на запитання за висновком експерта. Розгляд справи відкладено на 15.09.2021 року. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 15.09.2021 року заяву представника позивача за ордером адвоката Саплєвої Олени Василівни про виклик судового експерта для надання пояснень за експертним висновком №20-804 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи задоволено. Судове засідання призначено на 07.10.2021 року. У судовому засіданні 07.10.2021 року сторони надали пояснення, експерт Пєсков І.П. надав пояснення за експертним висновком №20-804 за результатами проведеної судової земельно-технічної експертизи. За клопотанням представника відповідача у судовому засіданні оголошено перерву до 18.10.2021 року. У судовому засіданні 18.10.2021 року сторони надали пояснення за суттю заявлених позовних вимог, судом оголошено перерву у судовому засіданні до 02.11.2021 року. У зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці розгляд справи не відбувся та справу призначено на 19.11.2020 року. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 19.11.2021 року залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору [PERSON] . Призначено чергове судове засідання на 08.12.2021 року. Позивач в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити у повному обсязі. Відповідач у судове засідання повторно не прибув, про день, час та місце судового розгляду справи повідомлений належним чином. Будь-яких заяв та клопотань на час проведення судового засідання до суду не надходило. Представник відповідача належним чином повідомлявся про судовий розгляд справи, у судове засідання не прибув, просив відкласти розгляд справи через зайнятість у іншому судовому процесі, доказів на підтвердження зазначеного не надав. 17.08.2020 року Остапенко О.І. , діючи в інтересах Херсонської міської ради на підставі довіреності, подала заяву про розгляд справи без її участі. При вирішенні справи покладається на розсуд суду, просили винести законне та обґрунтоване рішення відповідно до законодавства України. У судове засідання у час призначений для розгляду справи за суттю [PERSON] не з`явилася. Про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду останнім місцем проживання, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125. Таким чином, Судом встановлено, що відповідач у судове засідання повторно не прибув, про причини неприбуття у судове засідання суд не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи до суду не надсилав. Представник відповідача у судове засідання також не прибув, клопотав про відкладення розгляду справи, доказів поважності неприбуття не надав. Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.(ч. 1 статті 223 ЦПК України) Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомленні про судове засідання, суд розглядає справу за відсутністю такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Судом не встановлено поважності причин неприбуття відповідача у судове засідання та його представника, про судове засідання повідомленні належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Таким чином, враховуючи згоду позивача на розгляд справи у його відсутності неявки належним чином повідомленого про судовий розгляд справи відповідача (представника) та за відсутності доказів поважності неприбуття у судове засідання, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані сторонами докази та повідомлені ними обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. [PERSON] з 18.12.2018 року є власником земельної ділянки площею 0,06 га з кадастровим номером 6510136900:01:001:2219 за адресою: [ADDRESS] . Згідно кадастрового плану земельної ділянки з кадастровим номером 6510136900:01:001:2219 сформованого [PERSON] : фактичне землекористування - площею 0, 0591; земельна ділянка зайнята стороннім землекористувачем зі сторони від Д до А (земельна ділянка по [ADDRESS] ) площею 0, 0006 га. На замовлення [PERSON] 06.11.2019 року виготовлено технічний паспорт на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами по [ADDRESS] . 26.12.2012 року між [PERSON] та [PERSON] укладено договір про зобов`язання в майбутньому скласти основний договір купівлі-продажу домоволодіння та земельну ділянку, який посвідчено приватним нотаріусом Херсонського МНО Комаренко А.М. Предметом основного договору купівлі-продажу буде виступати 31/100 частини домоволодіння розташоване за адресою: [ADDRESS] . За договором купівлі-продажу частини домоволодіння, посвідченим 26.08.2015 року приватним нотаріусом Херсонського МНО Комаренко А.М., [PERSON] придбала у [PERSON] 33/100 частини домоволодіння за адресою: [ADDRESS] на земельній ділянці площею 0,0828 га, кадастровий номер 6510136900:01:001:0506. Вказане додатково підтверджено витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №42812241 від 26.08.2015 року. За договором дарування частини домоволодіння, посвідченим 25.09.2015 року приватним нотаріусом Херсонського МНО Комаренко А.М., [PERSON] подарувала [PERSON] 33/100 частини домоволодіння, яка складається із: житловий будинок ліг. «Ж» загальною площею 113,3 кв.м., житловою 78,1 кв.м., гараж літ. «X», туалет літ. «К», ворота № 5, хвіртка № 1, водопровід № 2 - спільного користування за адресою: [ADDRESS] на земельній ділянці площею 0,0828 га, кадастровий номер 6510136900:01:001:0506. Вказане додатково підтверджено витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №44501235 від 25.09.2015 року. За договором про поділ домоволодіння, посвідченим 21.12.2018 року приватним нотаріусом Херсонського МНО Козачковою М.О., [PERSON] та [PERSON] поділили в натурі домоволодіння [ADDRESS] . Згідно висновка експерта №20-804 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи за матеріалами цивільної справи №766/9363/20, складеного 26.02.2021 року Херсонським відділенням ОНДІСЕ: -межі земельної ділянки [PERSON] , яка має загальну площу 0,06 га, кадастровий номер 5510136900:01:001:2219 що розташована по [ADDRESS] на місцевості не відповідають межам та розмірам зазначених у правовстановлюючих документах та технічній документації із землеустрою зі сторони домоволодіння відповідача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] (земельна ділянка комунальної власності з кадастровим номером 6510136900:01:001:0506); -в користуванні земельної ділянки з кадастровим номером 6510136900:01:001:2219 у гр. [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , фактично знаходиться 0,0591 га.; -зі сторони домоволодіння відповідача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] (земельна ділянка комунальної власності кадастровим номером 6510136900:01:001:0506) має місце порушення межі земельної ділянки з кадастровим номером 6510136900:01:001:2219 що розташована по [ADDRESS] відповідно до правовстановлюючих документів, технічної документації із землеустрою; -причиною зменшення розміру земельної ділянки з кадастровим номер 6510136900:01:001:2219 що розташована по [ADDRESS] на площу 0,0006 га, (6 м.кв.) є зайняття її зі сторони домоволодіння відповідача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] (земельна ділянка комунальної власності з кадастровим номером 6510136900:01:001:0506) під розміщення частини тимчасової споруди. Єдиним варіантом встановлення межі між суміжними земельними ділянками з кадастровими номерами 6510136900:01:0001:2219 та 6510136900:01:001:0506 є відновлення меж земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] відповідно до правовстановлюючих документів та документації із землеустрою. За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права №36271991 від 14.04.2015 року орендарем земельної ділянки кадастровий номер 6510136900:01:001:0506 за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] строком до 31.10.2024 року з правом пролонгації. Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 06.04.2021 року у справі №766/17190/18 встановлено порядок користування земельною ділянкою, що розташована за адресою: [ADDRESS] , згідно висновку експерта №017/2/2019 складеного 19.02.2020 року. Виділено [PERSON] , співвласнику з часткою 33/100 у праві власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , земельну ділянку площею 0,0396 га (396 кв.м.), на якій розташовані об`єкти нерухомості, що йому виділяються договором дарування, виділено [PERSON] співвласнику з часткою 67/100 у праві власності на житловий будинок за адресою: [ADDRESS] , земельну ділянку площею 0, 0432 га (432 кв.м.), на якій розташовані об`єкти нерухомості, що їй виділені договором дарування. Згідно висновку експерта №017/2/2019 складеного 19.02.2020 року судовим експертом Малим О.В. , вихідна точка межі поділу розміщена на фасадній межі земельної ділянки, яка проходить вздовж вулиці 8-а Польова на відстані 16, 73 м. від точки, що знаходиться на межі суміжного землекористування за адресою [ADDRESS] . У судовому засіданні експерт Пєсков І.В. пояснив, що при проведенні експертного дослідження керувався документами наданими судом, геодезичних вимірів не проводив, так як не має відповідного свідоцтва. Був на огляді за місцем проведення експертизи та робив фотознімки. Оскільки предметом експертизи була земельна ділянка належна [PERSON] , правовстановлюючих документів [PERSON] не мав та не використовував. Вказав, що при проведенні дослідження на одному кресленні накладав геодезичні координати земельної ділянки, визначені проектом землеустрою та іншими правовстановлюючими документами на координати земельної ділянки в натурі. V. Оцінка Суду. Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Статтею 14 Конституції України передбачено, що право власності на землю гарантується. Відповідно до ст. 181 ЦК України, до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Згідно з ч. 2 ст. 319 ЦК України, власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Відповідно до ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Статтями 16, 391, 386 ЦК України, власник вправі звернутися до суду з вимогою про захист порушеного права будь-яким способом, що є адекватним змісту порушеного права, який ураховує характер порушення та дає можливість захистити порушене право. Зазначені норми гарантують власникові майна можливість вимагати усунення порушень його права незалежно від того, чи вони вже фактично відбулися, чи є підстави передбачити можливість такого порушення його права в майбутньому. Земельна ділянка - це частина земної поверхні з установленими межами, певним місцем розташування, з визначеними щодо неї правами. Винесення в натуру (на місцевість) меж сформованої земельної ділянки до її державної реєстрації здійснюється за документацією із землеустрою, яка стала підставою для її формування (ст. ст. 79, 79-1 ЗК України). Згідно зі ст. 78 ЗК України, право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками. Право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них. Відповідно до ст. 91 ЗК України, власники земельних ділянок зобов`язані, зокрема, не порушувати прав власників суміжних земельних ділянок та землекористувачів, а також дотримуватися правил добросусідства. Власники та землекористувачі земельних ділянок повинні обирати такі способи використання земельних ділянок відповідно до їх цільового призначення, при яких власникам, землекористувачам сусідніх земельних ділянок завдається найменше незручностей (ст. 103 ЗК України). Відповідно до ч. 1 ст. 106 ЗК України, власник земельної ділянки має право вимагати від власника сусідньої земельної ділянки сприяння встановленню твердих меж, а також відновленню межових знаків у випадках, коли вони зникли, перемістились або стали невиразними. За змістом ч. 1 ст. 107 ЗК України, основою для відновлення меж є дані земельно-кадастрової документації. Відповідно до ч. 2 ст. 90 ЗК України порушені права власників земельних ділянок підлягають відновленню в порядку, встановленому законом. За ст. 152 ЗК України, власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом, зокрема: визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобіганню вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; застосування інших, передбачених законом способів. За вимогами цивільного процесуального закону суд зобов`язаний установити: чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси позивача; у чому полягає таке порушення прав; якими доказами воно підтверджується. Залежно від установленого суд повинен вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Судом встановлено, що позивач є власником земельної ділянки площею 0,06 га, кадастровий номер 6510136900:01:001:2219 за адресою: [ADDRESS] . Відповідач [PERSON] за рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 06.04.2021 року у справі №766/17190/18 є користувачем земельної ділянки площею 0,0396 га (396 кв.м.). Згідно кадастрових планів, земельні ділянки сторін мають спільну межу по [ADDRESS] . Земельна ділянка позивача зайнята землекористувачем зі сторони [ADDRESS] (наближено до межі з [ADDRESS] ). У спірних правовідносинах питання щодо визначення відповідності фактичного землекористування в частині порушення меж потребують спеціальних знань і мають бути підтверджені висновком судової земельно-технічної експертизи. Як встановлено з висновку експерта №20-804 за результатами проведення судової земельно-технічної експертизи за матеріалами цивільної справи №766/9363/20, складеного 26.02.2021 року Херсонським відділенням ОНДІСЕ, зі сторони домоволодіння відповідача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] (земельна ділянка комунальної власності кадастровим номером 6510136900:01:001:0506) має місце порушення межі земельної ділянки з кадастровим номером 6510136900:01:001:2219 що розташована по [ADDRESS] відповідно до правовстановлюючих документів, технічної документації із землеустрою. Причиною зменшення розміру земельної ділянки з кадастровим номер 6510136900:01:001:2219 що розташована по [ADDRESS] на площу 0,0006 га, (6 м.кв.) є зайняття її зі сторони домоволодіння відповідача [PERSON] за адресою: [ADDRESS] (земельна ділянка комунальної власності з кадастровим номером 6510136900:01:001:0506) під розміщення частини тимчасової споруди. Єдиним варіантом встановлення межі між суміжними земельними ділянками з кадастровими номерами 6510136900:01:0001:2219 та 6510136900:01:001:0506 є відновлення меж земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] відповідно до правовстановлюючих документів та документації із землеустрою. В судовому засіданні судовий експерт Пєсков І.В. надав роз`яснення щодо проведеного експертного дослідження та складений ним висновок підтримав. Таким чином, площа земельної ділянки належної позивачу становить 0,06 га, тоді як станом на час проведення судової земельно-технічної експертизи фактична площа земельної ділянки складає - 0, 0591 га, що не відповідає площі, зазначеній в державному акті. Різниця між площею земельної ділянки за адресою: [ADDRESS] -а відповідно до правовстановлюючого документу та фактичною площею складає - 0,0006 га. За змістом ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. У відповідності до ст. 76 ЦПК України суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. За приписами ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. У відповідності до ч. 1 ст. 79 ЦПК України та ч. 6 ст. 81 ЦПК України докази мають відповідати ознакам достовірності, оскільки доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За встановлених в ході розгляду справи обставин і перевірених доказами наявними в матеріалах справи, суд доходить висновку про наявність порушення відповідачем меж належної позивачу земельної ділянки площею 0,06 га, кадастровий номер 6510136900:01:001:2219 за адресою: [ADDRESS] шляхом розміщення частини тимчасової споруди на земельній ділянці, що належить позивачу, що у розумінні вказаних вище норм законодавства є порушенням прав позивача на володіння, користування та розпорядження належним йому нерухомим майном, яке потребує відновлення у спосіб визначений законом шляхом відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про доведеність позовних вимог, з огляду на що позов підлягає задоволенню у повному обсязі. VI. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Частиною першою ст.133 ЦПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. За статтею 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у разі задоволення позову судові витрати покладаються на відповідача. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.08.2020 року позивача звільнено від сплати судового збору як особу з інвалідністю ІІ групи. Приймаючи до уваги звільнення позивача від сплати судового збору за подання позову до суду і приймаючи до уваги, що суд в ході розгляду справи прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, з відповідача в дохід держави підлягає до стягнення судовий збір визначений за ставками встановленими ЗУ «Про судовий збір» на час подання позовної заяви до суду у розмірі 840, 80 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved