Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-21 00:00:00

Зпозовною заявою до суду звернувся [PERSON] до [PERSON] , в якій просить: визнати за ним право власності на 1/2 частину квартиру [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] . Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що [PERSON] та [PERSON] з 26.05.1973 перебували у зареєстрованому шлюбі.. Згідно ордеру № 528, виданого 05.06.1974 Фрунзенським РВК м. Харкова їм двом була надана двокімнатна ізольована квартира [ADDRESS] загальною площею 45,2 кв.м., житловою площею 27,5 кв.м. у будинку ЖК «Призма № 293». Повна вартість квартири була виплачена 01.01.1989, та 26.01.1993 право власності на квартиру зареєстроване у КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» на ім`я [PERSON] . Оскільки квартира виплачена у період шлюбу [PERSON] з [PERSON] за їх спільні кошти, вона є спільною сумісною власністю подружжя, та належить їм у рівних частках по 1/2 частині. 05.12.2014 [PERSON] склав заповіт, посвідчений ХДНК № 11 під р. № 7-1350, згідно якого все належне йому майно, де б таке не було та з чого б не складалося і взагалі все те, що буде йому належати на день смерті і на що він на день смерті матиме право, заповідав відповідачу [PERSON] 05.12.2014 [PERSON] склала заповіт, посвідчений ХДНК № 11 під р. № 7-1351, згідно якого все належне їй майно, де б таке не було та з чого б не складалося і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона на день смерті матиме право, заповідала позивачу [PERSON] [INFO] помер [PERSON] , спадщину після його смерті прийняв [PERSON] , який подав заяву про прийняття спадщини до ХДНК № 11, [PERSON] відмовилась від спадщини, про що подана до ХДНК № 11 відповідну заяву. [INFO] померла [PERSON] . Спадщину після її смерті позивач прийняв, у встановленому законом порядку подав до ХДНК № 11 заяву про прийняття спадщини. Спадковою масою після смерті [PERSON] є 1/2 частина квартири [ADDRESS] . Інших спадкоємців після смерті [PERSON] немає, оскільки дітей у неї з чоловіком, а також рідних братів чи сестер не було, позивач є внучатим племінником померлої. У видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу відмовлено, оскільки за життя не було тримане свідоцтво про право власності на частку у праві спільної сумісної власності подружжя. Відповідач [PERSON] подав до суду зустрічну позовну заяву до [PERSON] , в якій просить: визнати за ним право власності на 1/2 частину квартири [ADDRESS] , в порядку спадкування за заповітом після померлого [INFO] [PERSON] . На обґрунтування зустрічних позовних вимог зазначає, що квартира [ADDRESS] » зареєстрована на праві власності на ім`я [PERSON] та була виплачена у період шлюбу [PERSON] з [PERSON] за їх спільні кошти, отже, вона є спільною сумісною власністю подружжя та належить їм у рівних частках, по 1/2 частині. 05.12.2014 [PERSON] склав заповіт, посвідчений ХДНК № 11 під р. № 7-1350, згідно якого все належне йому майно, де б таке не було та з чого б не складалося і взагалі все те, що буде йому належати на день смерті і на що він на день смерті матиме право, заповідав [PERSON] 05.12.2014 [PERSON] склала заповіт, посвідчений ХДНК № 11 під р. № 7-1351, згідно якого все належне їй майно, де б таке не було та з чого б не складалося і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона на день смерті матиме право, заповідала [PERSON] [INFO] помер [PERSON] , спадщину після його смерті прийняв [PERSON] , який подав заяву про прийняття спадщини до ХДНК № 11, [PERSON] відмовилась від спадщини, про що подана до ХДНК № 11 відповідну заяву. Спадковою масою після смерті [PERSON] є 1/2 частина квартири [ADDRESS] . Інших спадкоємців після його смерті немає, оскільки рідних дітей, а також рідних братів чи сестер в них немає. Ухвалою суду від 25.09.2019 зустрічна позовна заява [PERSON] прийнята до спільного розгляду з первісним позовом [PERSON] , та ці вимоги об`єднані в одне провадження. Також вирішено питання про витребування доказів, а саме витребування з Одинадцятої ХДНК копію спадкової після померлого [INFO] [PERSON] та копію спадкової справи після померлої [INFO] [PERSON] (а.с.60-61). Ухвалою суду від 26.11.2019 до участі в справі залучено в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору Харківську міську раду та Кооперативне об`єднання житлових кооперативів «Призма № 293» (а.с.114-115). Третя особа Харківська міська рада подала письмові пояснення, в яких просить відмовити у задоволення позовних вимог [PERSON] про визнання права власності на 1/2 частину квартиру, та у задоволенні зустрічних позовних вимог [PERSON] про визнання права власності на 1/2 частину квартири, в яких зазначає, що позивачі не надали суду належних, допустимих та достатніх письмових доказів на обґрунтування заявлених позовних вимог, а саме, в матеріалах справи відсутні вмотивовані постанови у вчиненні нотаріальної дії; не надано доказів на підтвердження права власності на нерухоме майно у спадкодавців. Представник позивача [PERSON] адвокат Захарова Л.О. просила позов [PERSON] задовольнити, проти задоволення зустрічних позовних вимог [PERSON] не заперечувала, просила провести судове засідання без її участі, про що виклала у письмовій заяві. Відповідач [PERSON] свої позовні вимоги підтримав, просив задовольнити, проти задоволення позовних вимог [PERSON] не заперечував, просив провести судове засідання без його участі, про що виклав у письмовій заяві. Третя особа КОЖК «Призма № 293» вважала за можливим розгляд справи без її участі, про що зазначила у письмовій заяві. Представник третьої особи Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином і вчасно. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Як вбачається з наданих сторонами письмових доказів та витребуваних судом копій спадкових справ після померлих [PERSON] та [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] перебувала у зареєстрованому шлюбі з 26.05.1973, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу. Згідно ордеру № 528, виданого 05.06.1974 Фрунзенським РВК м. Харкова їм двом була надана двокімнатна ізольована квартира [ADDRESS] у будинку ЖК «Призма № 293». Повна вартість зазначеної квартири була виплачена 01.01.1989, що підтверджується копією ордеру, копіями довідок КОЖК «Призма № 293». Відповідно до ч. 3 ст. 384 ЦК України у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. Право приватної власності на квартиру [ADDRESS] зареєстроване за [PERSON] на підставі довідки ЖБК «Призма» від 16.11.1992 р. № 598, що підтверджується довідкою КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», про що [PERSON] 26.01.1993 видане реєстраційне посвідчення. Відповідно до положень ст. ст. 22, 28 КпШС України, що діяли на час виникнення спірних правовідносин, майно, нажите подружжям за час шлюбу, є йому спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном. В разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними. Оскільки квартира [ADDRESS] » була викуплена в період шлюбу [PERSON] і [PERSON] , вона вважається спільною сумісної власністю подружжя, та частки у праві власності подружжя є рівними, по 1/2 частки кожному. За життя 05.12.2014 [PERSON] склав заповіт, посвідчений державним нотаріусом Одинадцятої ХДНК під р. № 7-1350, згідно якого на випадок його смерті все належне йому майно, де б таке не було та з чого б не складалося і взагалі все те, що буде йому належати на день смерті і на що він на день смерті матиме право, заповідав [PERSON] 05.12.2014 [PERSON] склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Одинадцятої ХДНК під р. № 7-1351, згідно якого на випадок її смерті все належне їй майно, де б таке не було та з чого б не складалося і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона на день смерті матиме право, заповідала [PERSON] . Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Відповідно до положень ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі. Відповідно до положень ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. С падкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (ст. 1269 ЦК України). [PERSON] помер [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть. Після його смерті відкрилась спадщина на 1/2 частину квартири [ADDRESS] . [PERSON] у встановлений ст. 1270 ЦК України строк 06.05.2016 подав до Одинадцятої ХДНК заяву про прийняття спадщини за заповітом після померлого [INFO] [PERSON] . [PERSON] 06.05.2016 подала до Одинадцятої ХДНК заяву про відмову від прийняття обов`язкової частки спадщини після померлого [INFO] її чоловіка [PERSON] , на яку вона має право за законом. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть. Після її смерті відкрилась спадщина на 1/2 частину квартири [ADDRESS] . [PERSON] у встановлений ст. 1270 ЦК України строк 09.04.2019 подав до Одинадцятої ХДНК заяву про прийняття спадщини за заповітом після померлої [INFO] [PERSON] . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.01.2020 № 24602-31 державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори відмовлено [PERSON] у видачі на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири [ADDRESS] після померлого [INFO] [PERSON] , оскільки зазначена квартира є спільною сумісною власністю подружжя, та [PERSON] за життя не було отримано відповідне свідоцтво про право власності на частку у праві власності на зазначену квартиру, як майно, що набуте під час шлюбу. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.08.2020 № 3139/02-31 державного нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на квартиру [ADDRESS] після померлої [INFO] [PERSON] , оскільки [PERSON] не подані документи на нерухоме майно, що стверджують належність майна спадкодавцю на праві власності, та реєстрацію права власності згідно діючого законодавства. Як зазначено у Постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, проте право власності на нерухоме майно у разі прийняття спадщини виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації речового права на нерухоме майно. Відповідно до частини 1 статті 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права (ч. 2 ст. 263 ЦПК України). Частиною 5 статті 263 ЦПК України визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] та зустрічних позовних вимог [PERSON] . При зверненні до суду позивач [PERSON] та відповідач [PERSON] понесли судові витрати по сплаті судового збору, які суд відносить на рахунок позивача та відповідача.

Outcome: approved