Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-02 00:00:00

Зміст позовних вимог та позиції учасників справи У грудні 2020 року [PERSON] звернувся до суду із позовом про визнання права власності на домоволодіння, що розташоване у [ADDRESS] в порядку спадкування за заповітом після смерті [INFO] баби [PERSON] . Свої вимоги мотивує тим, що він спадщину прийняв, однак нотаріус через відсутність у спадкодавця правовстановлюючих документів на житловий будинок, відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину. Представник позивача - адвокат Соловей О.В. подав до суду клопотання про розгляд справи без його та позивача участі, позов підтримав (арк.спр.43). Від відповідача - Новоушицької селищної ради Хмельницької області надійшла заява про розгляд справи без участі представника та визнання позову (арк.спр.35). Третя особа [PERSON] подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі та визнання позову (арк.спр. 41). Процесуальні дії у справі 30 грудня 2020 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання, задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів. 21 січня 2021 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору [PERSON] . У зв`язку неявкою в судове засідання всіх учасників справи та визнанням відповідачем позову, суд згідно з ч.2 ст.247, ч. 3 ст. 211, ч.3 ст. 200 ЦПК України, здійснює розгляд справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі наявних у суду матеріалів та ухвалює рішення у підготовчому засіданні. Фактичні обставини справи, встановлені судом 15 січня 2013 року [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого заповіла «житловий будинок з надвірними будівлями та державний акт на земельну ділянку серії ЯИ №117569 розміром 0,2864, державний акт на земельну ділянку серії ЯИ №117568 розміром 0.25 га, які знаходяться в [ADDRESS] ощадну книжку серії [NUMBER] [PERSON] . Житловий будинок з надвірними будівлями та земельною ділянкою біля житлового будинку, який знаходиться в [ADDRESS] , ощадну книжку серії [NUMBER] заповіла [PERSON] , а державний акт на земельну ділянку пай серії ЯА №720903 заповіла [PERSON] та [PERSON] в рівних частинах кожному», про що свідчить копія заповіту (арк. спр. 6 ) [INFO] [PERSON] померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть (арк.спр.7). Згідно з записами погосподарських книг [PERSON] належав житловий будинок з надвірними будівлями за адресою: [ADDRESS] , про що свідчить довідка №872 від 24 грудня 2020 року (арк.спр.18). Загальна вартість зазначеного нерухомого майна становить 225 186 гривень (арк.спр. 8). Право власності спадкодавця [PERSON] на нерухоме майно в [ADDRESS] , не було зареєстроване та свідоцтво про право власності не видавалося (арк.спр. 9). На час смерті [PERSON] проживала в [ADDRESS] , разом з нею були зареєстровані: [PERSON] (дочка), померла 2013 року , [PERSON] - зять, [PERSON] - внук, [PERSON] - внук (арк.спр.17). Позивачу [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва на право на спадщину за заповітом на житловий будинок, що знаходиться в [ADDRESS] після смерті [PERSON] у зв`язку з відсутністю правовстановлюючого документу на майно, що підтверджується постановою нотаріуса від 23 грудня 2020 року (арк.спр.15). Даними спадкової справи № 405-2015, підтверджується, що [PERSON] , 13 жовтня 2015 року подав заяву про прийняття спадщини після смерті [PERSON] (арк.спр. 31-34). З огляду на викладене виник спір про право на спадкове майно та за вказаних обставин позивач не може отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом в іншому (позасудовому) порядку. Мотиви з яких виходить суд та застосуванні норми права Спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла до інших осіб. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ч.1 ст. 1220, ст. 1216 ЦК України). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ст.ст. 1217, 1223 ЦК України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України). Частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними (ч.1 ст. 1278 ЦК України). Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3 ст. 1268 ЦК України). Статтею 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. З огляду на наведені вище норми права, суду при розгляді справ про визнання права власності на спадкове майно належить встановити: факт смерті спадкодавця, коло спадкоємців, наявності (відсутності) заповіту, факт прийняття спадщини, наявності спадкового майна. Зібрані по справі та безпосередньо дослідженні судом докази свідчать про те, що [INFO] відкрилась спадщина за заповітом після смерті [PERSON] . Позивач [PERSON] , як один із спадкоємців за заповітом, відповідно до вимог частини третьої статті 1268 ЦК України, прийняв спадщину, оскільки на час смерті проживав разом із спадкодавцем. Також окрім позивача спадкоємцем за заповітом є [PERSON] , однак спадкодавець у заповіті розділила спадщину між спадкоємцями, тому спору між спадкоємцями щодо майна, яке є предметом позову немає. Спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку у спадщині, суд не встановив. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі на житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку, є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством порядку. Водночас застосуванню підлягає законодавство, що регулювало виникнення права власності у самих спадкодавців на момент закінчення будівництва будинків. На підтвердження права власності спадкодавця на спірний будинок позивач надав суду довідку Новоушицької селищної ради Хмельницької області № 873 від 24 грудня 2020 року, видану на підставі записів погосподарських книг, які велися на підставі Вказівок по веденню погосподарського обліку в сільських Радах народних депутатів, затвердженими Центральним статистичним управлінням СРСР 13 квітня 1979 року за № 112/5. Саме записи у погосподарських книгах визнавались як акти органів влади (публічні акти), що підтверджують право приватної власності, на підставі яких органи БТІ здійснювали державну реєстрацію права власності. Таким чином право власності спадкодавця [PERSON] на будинок, що розташований за адресою: [ADDRESS] підтверджене належними доказами та не заперечується відповідачем. Відсутність у спадкодавця свідоцтва про право власності на майно за наявності акту органу влади, що підтверджує право власності, не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Обраний позивачем спосіб захисту права - визнання права власності є ефективним, право позивача підлягає захисту, оскільки іншого порядку визнання права власності в даному випадку не існує, тому позов необхідно задовольнити. Зміна адреси спадкового домоволодіння, зокрема з [ADDRESS] на [ADDRESS] , пов`язана із прийняттям 17 липня 2020 року Верховною радою України постанови «Про утворення та ліквідацію районів». Зазначений факт є загальновідомим та доказуванню, в силу вимог частини третьої статті 82 ЦПК України, не підлягає. Окрім того зміна назви вулиці «Першотравнева» в с. Заміхів на «Вишнева» підтверджується наявними у справі довідками, виданими Новоушицькою селищною радою. Враховуючи, що належних доказів родинних відносин між позивачем [PERSON] та спадкодавцем [PERSON] , як онука та баби, суду не надано, відсутні підстави для зазначення такої обставини у резолютивній частині рішення. Розподіл судових витрат Розподіляючи судові витрати у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 та статтею 2 ЦПК України та враховує, що у даному випадку спір виник не внаслідок винних дій відповідача, який проти позову не заперечував, будь - яких дій, які б порушували право позивача на оформлення спадщини не вчиняв. Натомість саме бездіяльність спадкодавця щодо не проведення державної реєстрації права власності в установленому законом порядку на спірне спадкове майно є підставою для виникнення спору. Тому,

Outcome: approved