Jurisdiction: civil
Date: 2021-07-05 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 30.11.2020 року представник за ордером Гонтар П.А. діючи в інтересах позивача [PERSON] звернулася до суду з вказаним позовом до відповідача про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, у якому, з урахуванням уточнень від 30.12.2020 року, просила визнати за позивачем право власності в порядку спадкування за заповітом після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , право власності на квартиру [ADDRESS] (а.с.31). Позовні вимоги обґрунтовано тим, що [INFO] померла мати позивача [PERSON] , яка на час смерті була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . На випадок своєї смерті [PERSON] залишила заповіт, згідно якого усе належне їй майно, де б воно не було та з чого б не складалося, заповіла позивачу. У передбачений законом строк позивач звернулася до приватного нотаріуса Херсонського МНО Голодюк О.М. із заявою про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері. Інші особи до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини не зверталися. Однак, у зв`язку із відсутністю інформації про осіб, які постійно проживали із спадкодавцем за адресою: [ADDRESS] , отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті [PERSON] не вбачається можливим. Таким чином, у зв`язку з відсутністю інформації про осіб, які були зареєстровані із спадкодавцем на момент її смерті позивач позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину після смерті своєї матері. ІІ. Інші процесуальні дії у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 04 грудня 2020 року позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14 січня 2021 року продовжено позивачу строк для усунення недоліків встановлених ухвалою суду від 04 грудня 2020 року на 5 днів з дня отримання вказаної ухвали. 30.12.2020 року представник позивача на виконання вимог ухвали суду про залишення позову без руху подав заяву про усунення недоліків. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.02.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 17.03.2021 року. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 17.03.2021 року витребувано у приватного нотаріуса Херсонського МНО Голодюк О.М. належним чином завірену копію спадкової справи, відкритої після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] та у КП «Херсонське бюро технічної інвентаризації» ХОР інвентарну справу на квартиру [ADDRESS] . Підготовче судове засідання відкладено на 20.04.2021 року. 30.03.2021 року від КП «Херсонське бюро технічної інвентаризації» ХОР надійшли витребувані докази. 12.04.2021 року від приватного нотаріуса Херсонського МНО Голодюк О.М. надійшли витребувані докази. 20.04.2021 року представник позивача за ордером Гонтар П.А. подала клопотання про долучення доказів. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20.04.2021 року постановлено викликати та допитати у якості свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] . Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20.04.2021 року підготовче провадження закрито та призначено розгляд справи по суті на 24.05.2021 року. У судовому засіданні 24.05.2021 року, позивач та її представник надали пояснення, допитано свідків [PERSON] та [PERSON] . Від допиту свідка [PERSON] сторона позивача відмовилася. У судовому засіданні оголошено перерву до 23.06.2021 року. За клопотанням представника позивача розгляд справи не відбувся, у судовому засіданні продовжено перерву до 06.07.2021 року. У судове засідання позивач не з`явилася, адвокат Гонтар П.А. діючи в її інтересах подала заяву, у якій просила розгляд справи провести без участі позивача та її представника, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити. У судове засідання представник Херсонської міської ради не з`явився, 24.05.2021 року подав заяву про розгляд справи без його участі. У судове засідання приватний нотаріус Херсонського МНО Голоюк О.М. не з`явилася, 25.05.2021 року подала заяву про розгляд справи без її участі. Третя особа [PERSON] у судове засідання не прибула, про день, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Про причини неприбуття суд не повідомляла. Заяв та клопотань про неможливість проведення судового засідання та розгляду справи без її участі до суду не надходило. Таким чином, враховуючи згоду представника позивача, відповідача та третьої особи про розгляд справи у їх відсутності, за наявних відомостей в матеріалах справи про належне повідомлення учасників справи про день, час та місце судового розгляду справи, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову тощо) не застосовувались. ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] , про що Херсонським міським бюро РАГС 09.02.1965 року зроблено актовий запис №465 та видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] . [INFO] помер [PERSON] , про що Херсонським міським відділом реєстрації актів громадянського стану 06.09.1999 року зроблено актовий запис №3233 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . За інформацією Херсонського міського відділу ДРАЦС ПМУ МЮ (м. Одеса) від 12.01.2021 року [PERSON] є матір`ю [PERSON] , відповідно до актового запису №16 від 12.01.1993 року. Актового запису про шлюб [PERSON] не виявлено. [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 26.04.2001 року приватним нотаріусом Херсонського МНО Скульським А.А. За інформацією з КП «Херсонське БТІ» ХОР №3190 від 31.08.2020 року, станом на 31.12.2012 року власницею квартири [ADDRESS] є [PERSON] 28 травня 2019 року у місті Херсоні [PERSON] склала заповіт за яким усе своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, що належить їй та буде належати на день смерті заповіла [PERSON] , [INFO] . Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Херсонського МНО Голодюк О.М. та зареєстрований в реєстрі за №910 та внесений до Спадкового реєстру за №64246961. [INFO] померла [PERSON] , [INFO] , про що Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) 19.02.2020 року зроблено актовий запис №255 та видано свідоцтво про смерть серії [NUMBER] . 11 березня 2020 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Херсонського МНО Голодюк О.М. з заявою про прийняття спадщини після смерті [INFO] [PERSON] - за всіма підставами. 11 березня 2020 року приватним нотаріусом Херсонського МНО Голодюк О.М. відкрито спадкову справу №65657223 (вн. №12/2020) після смерті [INFO] [PERSON] , [INFO] , що підтверджено витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі. 11 березня 2020 року [PERSON] звернулася до приватного нотаріуса Херсонського МНО Голодюк О.М. з заявою про те, що спадщину не приймає, в суд звертатися (стосовно цієї спадщини) наміру не має. 25.05.2020 року АТ «Альфа-Банк» подав до приватного нотаріуса Херсонського МНО Голодюк О.М. заяву-претензія з вимогами до спадкоємців [PERSON] на суму 28\~455, 57 грн. 05.06.2020 року АТ «Альфа-Банк» подав до приватного нотаріуса Херсонського МНО Голодюк О.М. заяву-претензія з вимогами до спадкоємців [PERSON] на суму 17\~991, 52 грн. 05.06.2020 року АТ «Альфа-Банк» подав до приватного нотаріуса Херсонського МНО Голодюк О.М. заяву-претензія з вимогами до спадкоємців [PERSON] на суму 12\~603, 91 грн. Згідно довідки №16-15 від 28.07.2020 року, виданої відділом реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради, [PERSON] , [INFO] , була зареєстрована за адресою: [ADDRESS] з 03.02.2010 року та знята з реєстраційного обліку 28.07.2020 року у зв`язку зі смертю [INFO] . За інформаційними відомостями про зареєстрованих у житловому приміщенні/ будинку осіб станом на 09.09.2020 року, відділ реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради не володіє достовірною інформацією про зареєстрованих осіб за адресою: [ADDRESS] . Згідно листа-роз`яснення №349/02-14, наданого 16.11.2020 року приватним нотаріусом Херсонського МНО Голодюк О.М., встановлено відсутність документів, які підтверджують коло спадкоємців (відомості про осіб, які постійно проживали разом зі спадкодавицею на день її смерті), а тому видача свідоцтва про право на спадщину неможлива. Постановою приватного нотаріуса Херсонського МНО Голодюк О.М. від 15 грудня 2020 року за вих. №_303_/02-31 відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру під [ADDRESS] після смерті [INFO] [PERSON] у зв`язку з тим, що відсутні документи, які підтверджують коло спадкоємців (відомості про осіб, які постійно проживали разом зі спадкодавицею на день її смерті). Згідно листа ЖЕК №1 Суворовського району від 20.11.2020 року, інформації про реєстрацію осіб по [ADDRESS] немає. За інформацією АСК «Укррічфлот» від 20.01.2021 року, гуртожиток за адресою: [ADDRESS] не належить ПАТ «Судноплавна компанія «Укррічфлот», за рішенням суду передано на баланс Херсонської міської ради. Свідок [PERSON] повідомила, що є матір`ю [PERSON] та бабусею [PERSON] . Свідок тривалий час жила без реєстрації, а у 2019 році зареєструвалася у кв. [ADDRESS] у доньки та онуки. Вказала, що донька фактично проживала на [ADDRESS] , однак через робочі питання зареєструвалася по [ADDRESS] . Чоловіка у [PERSON] не було, батько помер у 1999 році, єдиною спадкоємицею є донька [PERSON] . Після смерті [PERSON] свідок написала у нотаріуса відмову від обов`язкової частки у спадщині. Свідок [PERSON] повідомила, що є сусідкою та подругою [PERSON] . Померлу знає близько 20 років, оскільки проживали на одному сходовому майданчику в [ADDRESS] . Чоловіка у [PERSON] не було, жила з мамою та донькою. ІV. Оцінка Суду. Частиною 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно принципу диспозитивності суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч.1 ст. 13 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ст. 5 ЦПК України). При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до положень статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За статтею 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Як передбачено 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права і обов`язки, які належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Прийняття спадщини можливе шляхом подачі заяви про прийняття спадщини у строки, встановлені ст. 1270 ЦК України та видачі відповідного свідоцтва. Згідно з роз`ясненнями, які викладені в п. 23 постанови Верховного Суду України від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. Відповідно до ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини, що передбачено частиною першою статті 1222 ЦК України. За змістом статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. За приписами ч. 1 ст. 67 Закону України «Про нотаріат», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім`я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. Як роз`яснено у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних прав про спадкування», якщо документи, що засвідчують право власності на нерухоме майно, існували, проте були втрачені власником та не можуть бути відновлені в передбаченому законом порядку, застосуванню підлягає ст. 392 ЦК України, відповідно якої позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує його право власності. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини. З матеріалів справи встановлено, що позивачка, як дочка померлої [PERSON] (спадкоємиця І черги за законом) та спадкоємиця за заповітом, складеним 28 травня 2019 року, звернулася до приватного нотаріуса Херсонського МНО Голодюк О.М. 11 березня 2020 року з заявою про прийняття спадщини за всіма підставами. Постановою приватного нотаріуса Херсонського МНО Голодюк О.М. від 15 грудня 2020 року за вих. №_303_/02-31 позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Відмова обумовлена відсутністю документів, які підтверджують коло спадкоємців (відомості про осіб, які постійно проживали разом зі спадкодавицею на день її смерті). В матеріалах спадкової справи наданої нотаріусом відсутній заповіт, а також постанова нотаріуса про відмову [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом. У зв`язку з тим, що позивач фактично не реалізувала право на спадкування за заповітом та отримання свідоцтва про право власності на квартиру за заповітом у встановленому законом порядку, підстав вважати, що її право оспорюється або не визнається іншою особою не встановлено, з огляду на що суд приходить до висновку про передчасність пред`явленого позову до суду. Позовних вимог про визнання права власності у порядку спадкування за законом позивачем не заявлялось. Враховуючи викладене, у задоволенні вимог [PERSON] про визнання за нею права власності на квартиру [ADDRESS] у порядку спадкування за заповітом після смерті [INFO] [PERSON] слід відмовити. VI. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VII. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч. 6ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. У зв`язку з тим, що суд відмовляє у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, судові витрати слід залишити за позивачем. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed