Jurisdiction: civil
Date: 2021-02-02 00:00:00

І. Виклад позиції позивача та відповідача. 12.11.2020 року представник позивача звернувся до суду з вказаною позовною заявою до відповідача про стягнення вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування, у якій просив стягнути з відповідача на свою користь суму необлікованої електричної енергії в розмірі 17\~074, 81 грн. та понесені судові витрати. В обґрунтування вимог позивач зазначив, що в ході проведення працівниками АТ «Херсонобленерго» рейду 01.04.2020 року, за адресою: [ADDRESS] , о/р №0134027, було виявлено порушення правил користування електричною енергією, а саме: самовільне підключення з порушенням схеми обліку додаткове підключення проводом СИ 2х2,5 мм2 до кабелю живлення перед приладом обліку; споживач пошкодив ізоляцію ввідного кабелю під щитком електролічильника, підключив додаткові провідники для живлення струмоприймачів. На момент перевірки, електроенергія споживається, приладом обліку не враховується та не сплачується. Вказане відповідно до п.п.7.6, п. 5.5.5, п.п. 5, п. 8.2.4, п.8.2.5 ПРРЕЕ є порушенням. У зв`язку з виявленими порушеннями правил роздрібного ринку електричної електроенергії було складено акт №133883 від 01.04.2020 року. Розмір необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення правил користування електричної енергії, розраховано на підставі Акту №333883 відповідно до вказаних нормативних актів, становить 17\~074, 81 грн. В добровільному порядку вартість необлікованої електричної енергії, в наслідок порушення правил роздрібненого ринку електричної енергії відповідачем не відшкодовано, всього сума не сплачених коштів на рахунок АТ «Херсонобленерго» складає 17\~074, 81 грн., що змусило позивача звернутися до суду з вказаним позовом. Відповідач відзиву на позов не подав, був належним чином повідомлений про судовий розгляд справи. ІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 27.11.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання призначено на 21.12.2020 року. Представник позивача в судове засідання не з`явився, 11.12.2020 року через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував. У судове засідання у час призначений для розгляду справи за суттю, відповідач не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду зареєстрованим у встановленому законом порядком місцем його проживання, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125. У зв`язку з неявкою відповідача розгляд справи відкладено на 03.02.2021 року. Представник позивача в судове засідання не з`явився, 03.02.2021 року через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. Проти ухвалення заочного рішення не заперечував. У судове засідання у час призначений для розгляду справи за суттю, відповідач повторно не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, зокрема шляхом направлення судових повісток про виклик за відомим суду зареєстрованим у встановленому законом порядком місцем його проживання, опублікування оголошень на офіційному веб-сайті судової влади України: https://court.gov.ua/unknown/sud2125. Як передбачено п. 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. ЄСПЛ у рішенні у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» (№12307/16) визначив, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання, то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб - сторінка суду, а тому права такої особи на справедливий суд, гарантоване ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод порушено не було. Положеннями ст.174 ЦПК України закріплено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. З поштового повідомлення №7300309758527, яке повернулося на адресу суду у зв`язку за закінченням терміну зберігання, вбачається, що відповідач позовну заяву з додатками та ухвалу про відкриття провадження від 27.11.2020 року не отримала. Отже, у встановлений судом в ухвалі від 27.11.2020 року строк, відповідач будучи повідомленим належним чином, відзиву на позов не подав, у судові засідання, призначені на 21.12.2021 року, 03.02.2021 року відповідач повторно не з`явився. У відповідності до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться. Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Таким чином, враховуючи згоду представника позивача про розгляд справи у його відсутності у заочному порядку із ухвалення рішення при заочному розгляді справи на підставі поданих позивачем документів та повторної неявки у судове засідання належним чином повідомленого про день, час та місце судового розгляду справи відповідача і відсутності будь-яких заяв від нього, суд вважає за можливе постановити розглянути справу за відсутності учасників справи із ухваленням заочного рішення, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши фактичні обставини, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що надані позивачем докази та повідомлені ним обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, є достатніми для прийняття рішення у справі в порядку спрощеного позовного провадження, як це передбачено ст. 279 ЦПК України. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІІІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. 01.04.2020\~року в\~ході проведення\~працівниками АТ\~«Херсонобленерго» рейду,\~за адресою:\~м.\~Херсон,\~вул..\~Чайковського,\~буд.\~33,\~виявлено порушення\~правил користування\~електричною енергії,\~а саме:\~самовільне підключення\~з порушенням\~схеми обліку\~ додаткове\~підключення проводом\~СИ 2х2,5\~мм2\~до кабелю\~живлення перед\~приладом обліку;\~споживач пошкодив\~ізоляцію ввідного\~кабелю під\~щитком електролічильника,\~підключив додаткові\~провідники для\~живлення струмоприймачів. На час перевірки, електроенергія споживається, приладом обліку не враховується. У зв`язку з виявленими порушеннями, складено акт про порушення №133883 від 01.04.2020 року відносно [PERSON] (родичка), акт складено в присутності останньої. [PERSON] повідомлено про її право внести зауваження до акту, однак жодних зауважень не зазначено та підписано акт. Розмір вартості спожитої необлікованої електричної енергії відповідачем розрахований на підставі актів відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України, та становить по акту №133883 від 01.04.2020 року 17\~074, 81 грн., що підтверджується витягом з протоколу засідання комісії ХМВКО по розгляду актів про порушення ПРРЕ №50 від 18.05.2020 року. За інформацією з облікової картки споживача особовий рахунок № [NUMBER] відкрито на [PERSON] . Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна індексний №242920820 від 03.02.2021 року власником 17/100 будинку [ADDRESS] є відповідач у справі [PERSON] (РНОКПП [NUMBER] ) з 10.06.2015 року. За інформацією отриманою судом з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання територіального органу ДМС України в Херсонській області та з відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Херсонської міської ради [PERSON] зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що додатково підтверджується ксерокопією паспорту наявного в матеріалах справи. ІV. Оцінка Суду. Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися в суд за захистом свого цивільного права у випадку його порушення з вимогою про примусове виконання зобов`язання в натурі. Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, Законами України «Про захист прав споживачів», ст. ст. 56-58, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року, та методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі Методика), затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656. Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Частиною 1 ст. 56 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Згідно п. 3 ч. 1. ст. 57 цього Закону, електропостачальники мають право на своєчасне та в повному обсязі отримання коштів за продану електричну енергію та послуги з постачання електричної енергії відповідно до укладених договорів. Частиною 1, п.п.6, 4 ч.2 ст. 77 цього ж закону передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку. Відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» ст. 1 п. 22 у якій визначений термін споживач це фізична особа, яка придбає, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Обов`язки виникають з закону або договору. П. п. 1, 5, 6 пункту 5.5.5 Розділу 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 року № 312 (далі - ПРРЕЕ), визначено, що споживач зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України. Як зазначено у п. 8.2.4. ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу. Згідно 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Під час виявлення порушення ПРРЕЕ та при оформленні акту про порушення був присутній споживач [PERSON] , яка допустила представників оператора системи на територію споживача, про що свідчить її підпис в акті та те, що вона не заперечила проти факту порушення ПРРЕЕ. В акті чітко вказано скоєне правопорушення, оформлено схему електропостачання, а також всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача та інші вихідні дані, для визначення в подальшому обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ. Згідно п. 8.2.6. ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг не облікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати не облікованої електричної енергії та/або збитків. Згідно зі ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Відповідно до ч. ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до п. 37 ПРРЕЕ енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями допущенними споживачем під час користування електричної енергією. Відповідно до ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» - учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом цивільну, адміністративну і кримінальну. Правопорушенням в електроенергетиці є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, у тому числі порушення правил користування електричної енергії. Згідно зі ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Враховуючи, що на підставі зібраних доказів у справі встановлено, що [PERSON] являючись споживачем послуг, що надаються позивачем, в силу приписів ст. 714 ЦК України не виконала свого обов`язку та допустила порушення правил користування електричної енергії, внаслідок самовільно підключення до мережі не належних оператору систем, без порушення схеми обліку, чим завдано позивачу матеріальної шкоди, доказів та обґрунтувань того, що нарахування суми збитків відбувалось неправомірно надано не було. Суд враховує, що відповідачем відзиву на позов та доказів на спростування позовних вимог суду не надано. Отже, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими, а розрахунки доведеними позивачем, та приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача суму вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією в розмірі 17 074, 81 грн., у зв`язку із чим позовні вимоги підлягають задоволенню. V. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VI. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до статті 141 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача судовий збір, витрати по сплаті якого понесені позивачем і документально підтвердженні. Зокрема, згідно платіжного доручення №1247 від 23 жовтня 2020 року позивачем сплачено 2102,00 грн. судового збору, який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в рахунок відшкодування судового збору.

Outcome: approved