Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-24 00:00:00

Зміст позовних вимог. 26.12.2019 року Управління соціального захисту населення Охтирської міської ради Сумської області звернулося до суду з позовом до [PERSON] про повернення надмірно отриманих коштів у вигляді державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям в розмірі 117043,17 грн, мотивуючи свої вимоги тим, що остання звернулася до Управління соціального захисту населення Охтирської міської ради Сумської області із заявою про призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, датованою 30.04.2014 року, разом з якою подала декларацію про доходи, при цьому вказавши про наявність власності лише у виді житлового приміщення по [ADDRESS] . На підставі поданої заяви відповідачці було призначено допомогу з 01.04.2014 року по 30.09.2014 року. На наступні періоди, в аналогічному порядку відповідачці було призначено допомогу з урахуванням її майнового стану, зокрема, за даними щодо перебування у її власності зазначеного вище житлового будинку. Таким чином, відповідно до довідки про переплату державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям за період з 01.04.2014 року по 31.05.2019 року [PERSON] отримала державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям в розмірі 117\~043,17 грн., на які не мала права та які необхідно повернути до державного бюджету. 28.10.2019 року [PERSON] направлено повідомлення про повернення коштів державної соціальної допомоги, яке остання особисто отримала 31.10.2019 року, незважаючи на це по даний час кошти відповідачкою не повернуті. Посилаючись на наведене, позивач просить стягнути зі [PERSON] на користь Управління соціального захисту населення Охтирської міської ради Сумської області надмірно отримані кошти у вигляді державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям в розмірі 117\~043,17 грн. Процесуальні дії у справі. 11.01.2020\~року ухвалою\~судді Охтирського\~міськрайонного суду\~Сумської області\~відкрито провадження\~по справі,\~визнано \~справу \~малозначною та\~призначено до\~розгляду за\~правилами спрощеного\~позовного провадження\~без виклику\~сторін.\~Крім цього,\~відповідачці\~\~встановлено строк\~з дня\~вручення даної\~ухвали для\~подання відзиву\~на позовну\~заяву. 14.01.2020 року відповідачці [PERSON] вручено копію ухвали про відкриття провадження в справі з копією позову та доданих до нього документів, про що в справі мається письмове повідомлення (а.с.38). 28.01.2020 року відповідачка подала до суду відзив, в якому позов не визнала, вважає його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню та зазначила, що її сім`я складається з трьох чоловік, тобто вона, її син [PERSON] , [INFO] та дочка [PERSON] , [INFO] . Діти постійно, в тому числі і протягом всього періоду отримання соціальної допомоги з квітня 2014 року і по даний час, проживають разом з нею по [ADDRESS] . Так як середньомісячний сукупний дохід її сім`ї є нижчим від прожиткового мінімуму для сім`ї, її сім`я віднесена до категорії малозабезпечених та певний час отримувала державну допомогу, як малозабезпечена сім`я. 30.04. 2014 року вона звернулась до управління соціального захисту населення Охтирської міської ради із заявою про призначення допомоги як малозабезпеченій сім`ї та періодично подавала декларації про доходи, в яких вказувала про те, що у її власності є один об`єкт нерухомого майна, а саме житловий будинок загальною площею 71, 1 кв.м. і фактично це відповідає дійсності. При подачі декларації у неї не було умислу на приховування та подання недостовірних даних по декларуванню нерухомого майна, подаючи заяву від 30.04. 2015 року вона вказувала місце своєї реєстрації, а саме [ADDRESS] , у позивача не виникало жодних питань з приводу права власності на даний будинок. Крім того, їй не було відомо, що 1/3 частина вказаної квартири належить їй, а 1/3 частина належить її неповнолітній дочці, так як вона хоча і була зареєстрована за вказаною адресою, але приватизацією квартири займалася її мати, яка і проживає в даній квартирі. Вона у вказаній квартирі не проживає з 2012 року та вважає, що наявність у її власності та у власності її неповнолітньої дочки по 1/3 частині вказаної квартири не впливає на її матеріальне становище. Вона отримала повідомлення позивача про те, що їй надмірно виплачено кошти в сумі 117\~043, 17 грн. , які їй необхідно повернути до 28.11. 2019 року. Вона таких коштів не має та вважає, що кошти були отримані правомірно та вимоги про їх стягнення не ґрунтуються на законі. Звертаючись із заявою про призначення допомоги, вона надала від імені сім`ї згоду на збір інформації про себе, про її власність, доходи та майно, що необхідна для визначення права на призначення та виплату допомоги. Місцеві державні адміністрації мають право користуватися всіма офіційними джерелами інформації, в тому числі інформацією органів доходів і зборів. Також вона вважає, що є суттєві розбіжності з нарахованою позивачем переплатою державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям за період з 01.04. 2014 року по 31.05. 2019 року, адже наданий позивачем розрахунок переплати відрізняється з повідомленнями про надання державної соціальної допомоги малозабезпеченій сім`ї, за яким вона отримала допомогу. Предметом позову у справі є стягнення коштів з відповідача у вигляді отриманої соціальної допомоги за період з 01.04. 2014 року по 30.04. 2019 року, тобто за 5 років та 1 місяць, до суду позивач звернувся у грудні 2019 року, тобто з порушенням загального строку позовної давності в три роки. На її думку, перебіг позовної давності розпочався з 01.04. 2014 року, коли позивач міг довідатися, що є перешкоди для призначення соціальної допомоги. Просить застосувати строк позовної давності. 10.02. 2020 року позивачем подано до суду відповідь на відзив відповідачки, позивач спростовує доводи останньої та зазначає, що державні соціальні інспектори управління соціального захисту населення мають право проводити вибіркові перевірки даних про доходи та майновий стан одержувачів соціальної допомоги. По справі [PERSON] проведено вибіркову перевірку даних в 2019 році, що не знімає відповідальності з відповідачки за подання недостовірних даних про свій майновий стан. Нормативними документами не визначено періодичність перевірок даних про майновий стан одержувачів соціальних виплат, натомість законодавство чітко визначає обов`язок громадян надавати повну та достовірну інформацію про свій майновий стан при зверненні за соціальними допомогами та відповідальність за недотримання зазначених вимог (повернення надмірну отриманих коштів до державного бюджету). Що стосується розбіжностей у виплатах та повідомленнях про призначення допомоги, то відповідно до п. 14 Порядку призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2003 року №250, розмір соціальної допомоги визначається як різниця між прожитковим мінімумом для сім`ї та її середньомісячним сукупним доходом, але не може бути більшим ніж 75 відсотків прожиткового мінімуму для сім`ї. Прожитковий мінімум було збільшено у вересні 2015 року, грудні 2016 року, грудні 2017 року, грудні 2018 року, саме тому розмір нарахованої та виплаченої допомоги відповідачці не співпадає з розміром допомоги згідно отриманих нею повідомлень. Що стосується строків позовної давності, то перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась або могла довідатись про порушення свого права або особу, яка його порушила. Позивач дізнався про порушення у квітні 2019 року, отже на думку позивача, з квітня 2019 року має відраховуватися трирічний строк позовної давності. Враховуючи, що від сторін у справі клопотань не надійшло, заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження сторонами не надано, сторони не ініціювали перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження після отримання ухвали суду про відкриття провадження в справі, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, вказана справа відноситься відповідно до положень ст.19, ст.274 ЦПК України до малозначних справ, її розгляд визначено судом в ухвалі про відкриття провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, позивачкою відповідно до положень ЦПК України надано в повному обсязі необхідні докази в обґрунтування позову, інших клопотань щодо надання чи витребування доказів сторонами не заявлялося, суд не знаходить підстав для переходу до розгляду справи в порядку загального провадження та вважає можливим розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами у відповідності до положень ст.ст.277-279 ЦПК України. Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. Оскільки, Охтирським міськрайонним судом Сумської області не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України. З огляду на те, що згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, така інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України. Наведене положення відповідає практиці Європейського суду з прав людини і не може автоматично вважатися порушенням п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. В розумінні ч.6 ст.279 ЦПК України характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи. Оскільки, розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, тому, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Фактичні обставини справи, встановлені судом та мотиви суду. Судом встановлено, що до Управління соціального захисту населення Охтирської міської ради Сумської області надійшла заява [PERSON] від 30.04.2014 року про призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям (а.с. 4-5). Разом із зазначеною заявою [PERSON] подано декларацію про доходи та майновий стан від 30.04.2014 року, згідно якої остання вказала, що у власності її сім`ї знаходиться житловий будинок по [ADDRESS] , загальною площею 85,2 кв.м., іншого рухомого та нерухомого майна немає (а.с.6-7). В подальшому [PERSON] з метою отримання соціальної допомоги подавала до Управління соціального захисту населення Охтирської міської ради декларації про доходи та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням усіх видів соціальної допомоги, а саме такі декларації було подано 20.10.2014 року, 14.04.2015 року, 12.10.2015 року, 20.04.2016 року, 18.10.2016 року, 12.04.2017 року, 17.10.2017 року, 27.04.2018 року, 05.10.2018 року, 24.04.2019 року, при цьому відповідачка вказувала про наявність у власності її сім`ї житлового будинку по [ADDRESS] загальною площею 71,1 кв.м., іншого рухомого та нерухомого майна у неї та членів її сім`ї немає (а.с. 8-27). За наслідками перевірки, проведеної сектором державних соціальних інспекторів управління соціального захисту населення Охтирської міської ради щодо правильності та повноти інформації, наданої [PERSON] на призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`я, складено відповідний акт від 23.05.2019 року, з якого вбачається, що [PERSON] подана недостовірна інформація про майновий стан, оскільки нею не задекларована друга власність, а саме, право власності на 1/3 частину квартири, загальною площею 58,8 кв.м. по [ADDRESS] та право власності на 1/3 частину зазначеної квартири її дочки [PERSON] , яка є членом її сім`ї. Таким чином, загальна площа житла перевищує 21 кв.м. на одного члена сім`ї та додатково 10,5 кв.м. на сім`ю, що вплинуло на встановлення права на призначення державної допомоги та визначення її розміру, внаслідок чого були надміру виплачені кошти (а.с. 30). Вказане також підтверджується відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.28-29). Призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям регулюється ЦК України, Законом України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» та Порядком призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2003 року № 250. Згідно з частиною 1\~статті 1212 ЦК України\~особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Статтею 1215 ЦК України\~встановлено, що не підлягає поверненню безпідставно набуті заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача. Частиною 1\~статті 7 Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім'ям» визначено, що державна соціальна допомога не призначається, якщо у власності чи володінні малозабезпеченої сім`ї є друга квартира (будинок) за умови, що загальна площа житла перевищує 21 квадратний метр на одного члена сім`ї та додатково 10,5 квадратного метра на сім`ю, чи більше одного автомобіля, транспортного засобу (механізму). Відповідно до частини четвертої\~статті 7 вказаного Закону\~, якщо сім`єю навмисно подано недостовірні відомості чи приховано відомості, що вплинули або могли вплинути на встановлення права на державну соціальну допомогу та на визначення її розміру, виплата призначеної державної соціальної допомоги припиняється з місяця, в якому виявлено порушення. На наступний строк державна соціальна допомога може бути призначена не раніше ніж через шість місяців, починаючи з першого числа місяця виявлення порушення. У разі коли особами, які входять до складу сім`ї, навмисно подано недостовірні відомості чи приховано відомості, що вплинули або могли вплинути на встановлення права на соціальну допомогу та визначення її розміру, виплата соціальної допомоги припиняється з місяця, в якому виявлено порушення. На наступний строк допомога може бути призначена не раніше ніж через шість місяців, починаючи з першого числа місяця виявлення порушення (п.12 Порядку). Як вбачається з розрахунку переплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям за період з 01.04.2014 по 31.05.2019 року, проведеного головним спеціалістом Управління праці та соціального захисту населення Охтирської міської ради, переплата [PERSON] складає 117\~043,17 грн. (а.с.31). 31.10.2019 року [PERSON] вручено повідомлення № 80 про повернення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, нарахованої за період з 01.04.2014 року по 30.04.2019 року сумі 117\~043, 17 грн. у строк до 28.11.2019 року (а.с. 32). Однак, відповідачка добровільно надмірно виплачені їй кошти у вигляді державної соціальної допомоги не повернула. Згідно з пунктом 28 Порядку призначення і виплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, затвердженого\~Постановою Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2003 року за № 250, якщо сім`єю приховано або навмисно подано недостовірні дані про її доходи та майновий стан, що вплинуло на встановлення права на призначення соціальної допомоги та визначення її розміру, внаслідок чого були надміру виплачені кошти, органи соціального захисту населення: визначають обсяг надміру виплачених коштів та встановлюють строки їх повернення залежно від матеріального стану сім`ї; повідомляють уповноваженого представника малозабезпеченої сім`ї про обсяг надміру виплачених коштів та строки їх повернення; у разі врахування надміру виплачених коштів при виплаті соціальної допомоги у наступні періоди провадять щомісячні відрахування на підставі своїх рішень у розмірі не більш як 20 відсотків суми, що підлягає виплаті; у разі неповернення надміру виплачених коштів добровільно в установлені строки вирішують питання про їх стягнення у судовому порядку. З урахуванням наведених норм права та встановлених обставин справи суд вважає, що відповідачка за період з квітня 2014 року по травень 2019 року безпідставно набула кошти у вигляді державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям на загальну суму 117043, 17 грн., так як вона та її дочка мали на праві власності по 1/3 частині іншого житла, яке не відобразила у\~деклараціях про доходи\~та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням усіх видів соціальної допомоги за 2014-2019 роки. У той же час, загальна площа житла відповідачки перевищила норму, встановлену\~ст. 7 Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім'ям», у зв`язку з чим державна соціальна допомога не призначається. Частиною 1\~ст.2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Згідно з ч. 1\~ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Відповідно до ст. ст.\~12,\~81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно\~ст.76 ЦПК України\~доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Зі змісту наведених правових норм вбачається покладення процесуального обов`язку на кожну із сторін довести належними доказами наявність або відсутність тих обставин, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень. Посилання відповідачки, що обставина наявності у неї та її дочки по 1/3 частині квартири по [ADDRESS] не впливають на їх матеріальне становище та їй не було відомо про наявність у неї та її дочки вказаної частки квартири, суд не приймає до уваги, оскільки в поданих відповідачкою деклараціях про доходи та майновий стан осіб, які звернулися за призначенням усіх видів соціальної допомоги за період з 20.10.2014 року по 24.04.2019 року вона зазначила недостовірні дані, які в результаті призвели до нарахування їй соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, на яку вона не мала права. \~ \~ \~ \~Посилання відповідачки на розбіжності в розрахунку переплати державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям за період з 01.04. 2014 року по 31.05. 2019 року з повідомленнями про надання державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям за вказаний період, спростовані позивачем, так як надані копії розпоряджень на перерахунок державної соціальної допомоги відповідачці за період з 01.09. 2015 року по 30.09. 2015 року, розмір допомоги перераховано з 1342, 90 грн. на 1672, 22 грн. , з 01.12. 2017 року по 31.03. 2018 року розмір допомоги перераховано з 2282, 58 грн. на 2443, 88 грн., з 01.12. 2018 року по 31.03. 2019 року розмір допомоги перераховано з 2082, 62 грн. на 2245, 37 грн., а тому доводи відповідачки щодо розбіжностей в розрахунку судом до уваги не приймаються (а. с. 53). Разом з тим, відповідачкою заявлено про застосування строків позовної давності до даних правовідносин. Позивач вказує, що після проведення перевірки у квітні 2019 році виявлено вказаний факт. Суд щодо застосування строків позовної давності зазначає наступне. Статтею 256 ЦК України\~передбачено, що позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Відповідно до\~ст. 257 ЦК України\~загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Статтею 260 ЦК України\~передбачається, що позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими\~статтями 253-255 цього Кодексу. Порядок обчислення позовної давності не може бути змінений за домовленістю сторін. Згідно ч. 1\~ст. 261 ЦК України\~перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла дізнатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. За\~статтею 267 ЦК України\~позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. З огляду на викладене та враховуючи те, що позивач міг і повинен був дізнатися про порушення свого права з часу призначення [PERSON] державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям , тобто з 01.04.2014 року зробивши відповідний запит та перевіривши майновий стан, що своєчасно не було зроблено, а з даним позовом позивач звернувся 26.12.2019 року, тому суд дійшов висновку, що позивачем пропущений трирічний строк звернення до суду з позовом щодо стягнення надміру виплаченої грошової допомоги, призначеної на підставі заяви [PERSON] від 30.04.2014 року за період з 01.04.2014 року по 25.12.2016 року. За таких обставин, клопотання відповідачки про застосування строку позовної давності, заслуговує на увагу та підлягає задоволенню, при цьому суд враховує, що позивачем не спростовано доводи відповідачки, викладені у відзиві на позов щодо застосування строків позовної давності, аргументів щодо поважності причин пропуску строку не наведено. Таким чином, з відповідачки підлягають стягненню надміру отримані кошти за вказаним позовом в межах строку позовної давності у вигляді державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, виплачені за період з 26.12.2016 року в межах заявлених вимог по 31.05.2019 року, що відповідно до довідки Управління соціального захисту населення Охтирської міської ради від 06.06.2019 року становить 70361,31 грн. При цьому, суд враховує, що за грудень 2016 року необхідно розрахунок проводити з 26.12.2016 року в межах трирічного строку позовної давності, так як позивач звернувся у суд з вказаним позовом 26.12.2019 року, а тому суд приводить розрахунок: 2157, 70 грн./31 день =69,6 грн. виплата державної соціальної допомоги за один день, тобто з 26.12.2016 року по 31.12.2016 року 69,60х6 днів= 417,6 грн. переплата за грудень 2016 року, яка підлягає стягненню. Переплата за 2017 рік згідно довідки Управління соціального захисту населення Охтирської міської ради від 06.06.2019 року становить 27120,90 грн., переплата за 2018 рік 29901,90 грн., переплата за 2019 рік 12920,91 грн., які підлягають стягненню. Висновки суду. Наведені вище обставини дають суду підстави дійти висновку, що [PERSON] , будучи особою, якій призначено державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям, подала до Управління соціального захисту населення Охтирської міської ради Сумської області недостовірні відомості про майно, що вплинуло на розмір отриманої нею соціальної допомоги, на яку вона не мала права. Таким чином, аналізуючи приведені докази, даючи їм оцінку в їх сукупності, з урахуванням вищевказаних обставин, оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, оцінюючи докази в цілому, так і кожний доказ окремо, який міститься у справі, з урахуванням принципів розумності, пропорційності, виваженості, справедливості, вирішуючи справу в межах заявлених вимог, виходячи із необхідності дотримання справедливого балансу між інтересами держави та втручання у права відповідача з урахуванням наданих доказів, суд приходить до висновку, що маються законні підстави для стягнення з [PERSON] на користь позивача надмірно отриманих коштів у вигляді державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям в розмірі 70361, 31 грн. в межах трирічного строку звернення до суду з позовом,а саме за період з 26.12. 2016 року в межах заявлених вимог по 31.05. 2019 року. В іншій частині позовних вимог відмовити за пропуском строку. Відповідно до\~ст. 141 ЦПК України\~з відповідачки необхідно стягнути на користь позивача витрати по сплаті судового збору пропорційно задоволених позовних вимог у розмірі 1173, 73 грн. ( 60,11 % від 1921 грн. сплачених судових витрат). На підставі викладеного,

Outcome: partial