Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-07 00:00:00

Звернувшись до суду з позовом та уточнивши заявлені позовні вимоги (а.с.129), [PERSON] просить: - визнати неправомірними дії Костянтинівського управління по газопостачанню та газифікації ПАТ «Донецькоблгаз» щодо нарахування їй заборгованості за послуги з газопостачання; - зобов'язати Костянтинівське управління по газопостачанню та газифікації ПАТ «Донецькоблгаз» скасувати безпідставно нараховану заборгованість у розмірі 17410,96 грн. В обґрунтування заявлених позовних вимог, позивач послалась на те, що вона є власником квартири [ADDRESS]. 21 грудня 2017 року до вищезазначеної квартири прийшли працівники відповідача з метою перевірки, які зірвали пломби з газових пристроїв, що були перекриті та опломбовані та нею не використовувались. На час перевірки у неї вдома знаходились її мати похилого віку (80 років) та син (18 років), які не мали можливості чинити опір незаконним діям представників відповідача. Після того, як зірвали пломби, представники відповідача склали Акт про порушення та Акт на відключення від газопостачання. Присутні при перевірці члени її родини заперечували факт самовільного підключення та наполягали на тому, що пломби зірвали саме представники відповідача, проте, представники відповідача стали погрожувати викликом поліції. Після складання вказаних Актів, відповідач, посилаючись на розділ Х1 глави 3, пункт 1 Кодексу газорозподільних систем здійснив нарахування з урахуванням усіх газових приладів за 6 місяців в сумі 17410,96 грн. З вказаним нарахуванням та діями представників відповідача вона не погоджується, виходячи з такого. Відповідно до п.1 глави 1 розділу 1 Кодексу газорозподільних систем несанкціоноване відновлення газоспоживання - виявлений після складання акту про припинення розподілу природного газу (газопостачання) та/або пломбування запірних пристроїв чи встановлення інвентарної заглушки факт несанкціонованого втручання в роботу газорозподільної системи, в тому числі шляхом зривання або пошкодження пломб на запірних пристроях, засувках на вводі на об'єкт споживача, пошкодження або зняття інвентарних заглушок тощо, внаслідок чого здійснюється чи є можливість несанкціонованого відбору природного газу на об'єкті споживача (окремих його газових приладах чи пристроях), у тому числі поза обліку. Проте, втручання в роботу газорозподільної системи з її боку або з боку членів її сім'ї не здійснювалося, у вказаній квартирі довгий час ніхто не проживав, необхідності в споживанні природного газу не було. Пунктом 2 глави 7 розділу У1 Кодексу газорозподільних систем споживач зобов'язаний допустити представників Оператора ГРМ на власні об'єкти та не протидіяти їм при здійсненні заходів з припинення (обмеження) розподілу природного газу. При отриманні від Оператора ГРМ письмової вимоги про самостійне обмеження або припинення споживання (відбору) природного газу споживач зобов'язаний виконати вимогу Оператора ГРМ та самостійно обмежити або припинити споживання (відбір) природного газу. Крім того, між нею та відповідачем не укладено договір на споживання природного газу. Окрім того, розрахунок заборгованості є важливим документом, який має фінансове значення і тому, на її думку, має містити печатку підприємства, яка в зазначеному документі відсутня. До того ж, прізвище та ініціали абонента вказані як «[PERSON]». Однак зазначена особа не має ніякого відношення до квартири [ADDRESS], і яка належить їй на праві приватної власності. Тож заборгованість за послуги з газопостачання на особовому рахунку [NUMBER] нарахована суб'єкту, який їй невідомий, а тому вважає даний документ неналежним. Дані обставини вказують на формальне відношення відповідача до своїх обов'язків щодо надання послуг з газопостачання, а саме щодо здійснення конкретних нарахувань, оформлення відповідних документів та належного контролю за правильністю цих дій. З огляду на викладене, вважає це додатковими підставами визначення вказаної заборгованості, як безпідставно нарахованої. Позивач [PERSON] у судовому засіданні позов підтримала з підстав, викладених у позовній заяві, пояснивши, квартира [ADDRESS] належить їй на праві власності. У вказаній квартирі зареєстровані вона та її син [PERSON]. Проте, ані вона, ані син у квартирі [ADDRESS] не мешкає, у зв'язку з тим, що зазначена квартира потребує ремонту. Вона та [PERSON] мешкають у квартирі її матері за адресою: [ADDRESS]. 21 грудня 2017 року у належній їй квартирі представниками відповідача проводилась перевірка. Під час перевірки представники відповідача позривали пломби на запірних пристроях та склали Акт про порушення. З Актом про порушення та нарахованою сумою заборгованості вона не погоджується, оскільки у квартирі довгий час ніхто не проживав та газом не користувався. Просила позов задовольнити в повному обсязі. Представник відповідача Василенко Г.В. у судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] не визнала в повному обсязі з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву (а.с. 56-57), пояснивши, що згідно із даними абонентського відділу споживач за адресою: [ADDRESS] був відключений від газопостачання до 2003 року. 18 липня 2012 року співробітниками було проведено опломбування свинцевою пломбою ГУК № 1, ГУК № 2 у квартирі [ADDRESS]. Під час перевірки 27 червня 2017 року працівниками відповідача було зафіксовано, що ГУК № 1 та ГУК № 2 опломбовані свинцевими пломбами. Проте, під час перевірки 21 грудня 2017 року було виявлено, що на крані ГУКС № 1 в кухні нитка опломбування розірвана, кран відкритий. Також на ГУК № 2, який опалює дві кімнати, опломбування порушене. Виявлене порушення було зафіксоване у Акті про порушення № 241 від 21.12.2017 року. Один примірник Акту було вручено [PERSON], з його підписом. Споживача було запрошено на комісію з розгляду Акту про порушення № 241 від 27.12.2017 року до Костянтинівського УГГ. 27.12.2017 року відбулось засідання комісії, за наслідком якої складений протокол № 20 засідання комісії з розгляду Актів про порушення при користуванні побутовим газом населенням. Комісією Костянтинівського УГГ було розглянуто Акт про порушення № 241 від 21.12.2017 року у присутності споживача [PERSON] Комісією було вирішено по Акту № 241 зробити нарахування по граничному об'єму за несанкціоноване підключення до системи газопостачання з дати останньої перевірки, тобто з 28 червня 2017 року. Згідно із п.2 глави 3 розділу Х1 Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого відновлення газоспоживання або використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу спожитий об'єм газу визначається за граничними об'ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з дня припинення газопостачання (або у разі здійснення попередньої перевірки відключення стану - з дня такої перевірки, що має підтверджуватися відповідним актом перевірки), а при використанні газу без договору - з дня його закінчення (розірвання) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Загальна сума нарахувань склала 17410,96 грн. Позивач з донарахованою сумою ознайомлена та з нею не згодна. На підставі викладеного просила відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Допитаний в судовому засіданні свідок [PERSON], мати позивача, у судовому засіданні пояснила, що 21 грудня 2017 року працівниками відповідача у квартирі [ADDRESS] провадилась перевірка. Зазначена квартира належить позивачу [PERSON] Проте, у зазначений квартирі ніхто не мешкає, оскільки квартира потребує ремонту. Квартиру працівникам відповідача відчиняв онук [PERSON]. Коли вона (свідок) піднялась у квартиру, працівники відповідача вже звинувачували онука у користуванні газом та погрожували викликати поліцію, роболи фотофіксацію. Також працівниками відповідача був складений Акт про порушення, згідно з яким вони користувались газом та топили пічку. Однак, пічку вони не топили, та викладені в Акті обставини не відповідають дійсності. Свідок [PERSON], сусід позивача, у судовому засіданні пояснив, що у квартирі [ADDRESS] майже 20 років ніхто не мешкає. 21 грудня 2017 року він не був присутнім при проведенні перевірки. Проте, зі слів позивача йому відомо, що 21 грудня 2017 року при проведенні перевірки працівники відповідача зірвали пломби на запірних пристроях та склали Акт про порушення. Свідок [PERSON], син позивача, у судовому засіданні пояснив, що 20 грудня 2017 року приїхали працівники відповідача з метою проведення перевірки у квартирі [ADDRESS]. Однак, 20 грудня 2017 року у нього не було ключів від зазначеної квартири. Наступного дня, мати залишила йому ключі від квартири, та він допустив працівників відповідача до квартири на перевірку. Зайшовши в квартиру, працівники відповідача «щось зробили» та почали казати про відсутність пломб, а також про те, що відкриті крани. З такими звинуваченнями він не погоджувався, на що працівники відповідача стали погрожувати викликом поліції. Після чого, працівники відповідача склали Акт, зробили фотознімки та запросили сусіда, щоб останній розписався в Акті. Свідок [PERSON], майстер абонслужби Костянтинівського УГГ, у судовому засіданні пояснив, що 21 грудня 2017 року він разом зі слюсарем Костянтинівського УГГ [PERSON] проводив перевірку у квартирі позивача. Квартиру їм відчинив син позивача разом з бабою. Під час перевірки було встановлено, що на ГУК № 1 та ГУК № 2 відсутні пломби, крани відкриті. Крім того, в кухні на ГУК № 1 був встановлений кран нового зразка та новий газовий рукав. Виявлене порушення було зафіксовано в Акті, в якому розписався [PERSON] без зауважень. Перевірка провадилась у присутності [PERSON] та його баби. Також ними був запрошений свідок - сусід позивача, який розписався в Акті, та провадилась фотофіксація порушення. Ніяких погроз щодо [PERSON] вони не висловлювали, пломби не зривали. Дослідивши всі обставини по справі та перевіривши їх доказами, суд прийшов до таких висновків. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є власником квартири [ADDRESS], що підтверджується Договором дарування квартири від 30.01.2002 року, зареєстрованим в реєстрі за № 364 (а.с.15); свідоцтвом про розірвання шлюбу (а.с.16). В квартирі [ADDRESS] зареєстровані: з 14.06.2000 року позивач [PERSON], з 20.10.2016 року її син [PERSON], [INFO] (а.с.87). ПАТ «По газопостачанню та газифікації» «Донецькоблгаз» в особі Костянтинівського управління по газопостачанню та газифікації є постачальником природного газу до квартири [ADDRESS], про що свідчить особовий рахунок [NUMBER], відкритий у Костянтинівському УГГ та не є спірним в цій справі. 27 червня 2017 року за адресою: [ADDRESS] було проведено інвентаризацію, під час якої встановлено опломбування ГУК1, ГУК2 свінцовими пломбами (а.с.45). 21 грудня 2017 року представниками відповідача у присутності [PERSON] складено Акт про порушення № 241, згідно із яким у квартирі [ADDRESS] виявлено, що на ГУК № 1 в кухні кран у відкритому стані, нитка опломбування розірвана, кран відкритий. Також на ГУК № 2, який опалює дві кімнати, опломбування порушене. Зазначений Акт підписаний представниками оператора ГРМ та [PERSON] без зауважень (а.с.25). 27 грудня 2017 року Акт про порушення № 241 від 21 грудня 2017 року в присутності [PERSON] був розглянутий комісією з розгляду актів про порушення при користування побутовим газом населенням, якою прийнято рішення про здійснення нарахування за Актом по граничному об'єму несанкціонованого підключення до системи газопостачання (відсутність опломбування) за період з 28.06.2017 року по 21.12.2017 року у загальному розмірі 17418,61 грн. (а.с. 58-59,60,62). Під час розгляду даної справи судом відповідачем проведено перерахунок нарахованої суми за несанкціоноване підключення до системи газопостачання та визначено суму до відшкодування за період 28.06.2017 року по 19.12.2017 року за 2507,051 м. куб. у розмірі 17410,96 грн. (а.с.119). Надаючи правову оцінку позиціям учасників справи та визначаючи зміст спірних правовідносин, суд виходить з такого. Правовідносини, які склались між учасниками справи, за своїм змістом є цивільними. Їх регулювання здійснюється Цивільним кодексом України, законом України «Про житлово-комунальні послуги», законом України «Про ринок природного газу», Кодексом газорозподільних систем, затвердж. постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 30.09.2015 року № 2494 (далі Кодекс газорозподільних систем). Кодексом газорозподільних систем визначено, що несанкціоноване відновлення газоспоживання це виявлений після складання акта про припинення розподілу природного газу (газопостачання) та/або пломбування запірних пристроїв чи встановлення інвентарної заглушки факт несанкціонованого втручання в роботу газорозподільної системи, у тому числі шляхом зривання або пошкодження пломб на запірних пристроях, засувках на вводі на об'єкт споживача, пошкодження або зняття інвентарних заглушок тощо, внаслідок чого здійснюється чи є можливість несанкціонованого відбору природного газу на об'єкті споживача (окремих його газових приладах чи пристроях), у тому числі поза обліком. Цим же Кодексом визначено, що несанкціонований споживач це фізична, юридична особа або фізична особа - підприємець, яка без укладання договору розподілу природного газу з оператором газорозподільної системи або на об'єкті, який не підключений до ГРМ в установленому порядку, здійснює несанкціонований відбір природного газу; побутовий споживач - споживач, що є фізичною особою та придбаває природний газ з метою використання для власних побутових потреб, у тому числі для приготування їжі, підігріву води та опалення своїх житлових приміщень, що не включає професійну та комерційну діяльність. Відповідно до п.1 глави 2 розділу Х1 Кодексу газорозподільних системи, до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об'ємів (обсягів) природного газу, належить, зокрема, несанкціоноване відновлення газоспоживання. Згідно із вимогами п.п. 1,2,3, 5 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення у споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього кодексу. Акт про порушення після пред'явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об'єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов'язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Споживач (несанкціонований споживач) та представники Оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження, заперечення та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в акті про порушення. Відповідно до п.8 глави 5 розділу Х1 Кодексу газорозподільних систем, акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. При складанні акта про порушення представник Оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача (несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає: 1) місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; 2) дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; 3) контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії). Відповідно до п. 10 глави 5 розділу Х1 Кодексу газорозподільних систем, споживач (несанкціонований споживач) зобов'язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. Відповідно до п.11 глави 5 розділу Х1 Кодексу газорозподільних систем, за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості. При складанні акта-розрахунку враховується таке: 1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу; 2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об'єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об'ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об'єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці; 3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу має бути віднятий об'єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку; 4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються. Відповідно до п.12 глави 5 розділу Х1 Кодексу газорозподільних систем, вартість необлікованого (донарахованого) об'єму природного газу, яка пред'являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Якщо об'єм та/або вартість необлікованого (донарахованого) природного газу буде оскаржуватися споживачем (несанкціонованим споживачем) у судовому порядку, тоді до винесення остаточного рішення у судовій справі заборгованість за необлікований (донарахований) об'єм природного газу не вважається простроченою. Відповідно до п.2 глави 3 розділу Х1 Кодексу газорозподільних систем, у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого відновлення газоспоживання або використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу спожитий об'єм природного газу визначається за граничними об'ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з дня припинення газопостачання (або у разі здійснення попередньої перевірки відключеного стану - з дня такої перевірки, що має підтверджуватися відповідним актом перевірки), а при використанні газу без договору - з дня його закінчення (розірвання) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення. Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, згідно із яким суд розглядає справи не інакше як за звернення особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Позивач, пред'являючи позов про визнання дій Костянтинівського УГГ щодо нарахування заборгованості за послуги газопостачання неправомірними та зобов'язання відповідача скасувати безпідставно нараховану заборгованість у розмірі 17410,96 грн. фактично оскаржує Акт про порушення та вартість не облікованого об'єму природного газу за Актом про порушення, посилаючись на те, що несанкціонованого відновлення газоспоживання вона не допускала, пломби на кранах були зірвані працівниками відповідача. Суд відхиляє зазначені доводи позивача, оскільки вони спростовуються встановленими у судовому засіданні фактичними обставинами справи, зокрема, Актом про порушення № 241 від 21.12.2017 року, який складений із дотриманням п.п. 1,2,3,5 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем та підписаний без зауважень повнолітнім членом сім'ї власника житла - [PERSON]. Зазначений Акт № 241 був предметом розгляду комісії з розгляду актів про порушення при користування побутовим газом населення, яка 27 грудня 2017 року прийняла рішення про його задоволення та здійснення нарахування необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості (а.с.58-59). Крім того, свідок [PERSON], майстер абонслужби Костянтинівського УГГ, у судовому засіданні підтвердив обставини, викладені у Акті № 241 від 21.12.2017 року та категорично наполягав на тому, що твердження позивача про те, що працівники Костянтинівського УГГ зірвали пломби не відповідає дійсності. Також, з кольорової фототаблиці до Акту про порушення № 241 (а.с. 115-117), вбачається, що на кухні у квартирі позивача встановлений запірний газовий кран нового зразка. Цей кран поєднаний трубкою жовтого кольору з газовим приладом. Зафіксоване спростовує твердження позивача про те, що з часу придбання нею квартири вона газовими приладами не користувалась, оскільки при відсутності необхідності у користуванні природним газом відсутня необхідність поєднувати газовий кран, який є запірним, з газовим приладом. Іншу необхідність такого з'єднання позивач у судовому засіданні пояснити не змогла. При цьому, суд не приймає до уваги Акт з перевірки паспортного режиму від 02.10.2018 року (а.с.87), свідчення свідка [PERSON], на які посилалась позивач в обґрунтування заявлених позовних вимог з огляду на таке. Зазначені докази (як і Акт, так і покази свідка [PERSON]) містять інформацію про те, що в квартирі [ADDRESS] понад двадцять років ніхто не мешкає. Проте, саме по собі не проживання особи у певному об'єкті нерухомості не може беззаперечно вказувати про не користування особою газовими приладами та про не обігрів приміщення за допомогою газових приладів. Інформації щодо користування або не користування позивачем природним газом у зазначеній квартирі дані докази не містять. Отже, Акт з перевірки паспортного режиму від 02.10.2018 року та покази свідка [PERSON] суд визнає неналежними доказами у справі. Суд також визнає неналежними доказами у справі фототаблиці із зображенням квартири позивача (а.с.102-105, 123-125), оскільки доказуванню у даній справі підлягають обставини, що мали місце 21 грудня 2017 року. Проте, з пояснень позивача вбачається, що зазначена фототаблиця зроблена позивачем у другому півріччі 2018 році, тобто після виявленого порушення та його фіксації. Суд також не приймає до уваги свідчення [PERSON], [PERSON], на які посилалась позивач на підтвердження тієї обставини, що пломби були зірвані працівниками Костянтинівського УГГ з огляду на таке. По-перше, свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснювала, що коли вона зайшла у квартиру, працівники Костянтинівського УГГ вже звинувачували [PERSON] у несанкціонованому користуванні газом. Тобто, свідок не могла бути очевидцем обставин, на які посилається позивач. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що працівники Костянтинівського УГГ «щось зробили», після чого стали звинувачувати його у несанкціонованому користуванні газом. Тобто свідок [PERSON] у судовому засіданні фактично не підтвердив доводи позивача в цій частині. Крім того, свідки [PERSON] та [PERSON] є найближчими родичами позивача, а отже заінтересованими у вирішенні цієї справи на користь позивача. Отже, з вищезазначених підстав позов задоволенню не підлягає. Крім того, як на підставу заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що між нею та відповідачем не укладено договір на споживання природного газу; на те, що відповідач формально ставиться до своїх обов'язків щодо надання послуг з газопостачання, а саме щодо здійснення конкретних нарахувань, оформлення відповідних документів та належного контролю за правильністю цих дій. Суд не погоджується з даними доводами позивача, оскільки у відповідності до положень Кодексу газорозподільних систем зазначені обставини не є підставою для звільнення особи від відповідальності за несанкціоноване відновлення газоспоживання та вважає необхідним у задоволенні позову з цих підстав також відмовити. Суд також зазначає, що відповідно до змісту ст.ст. 11, 15 ЦК України цивільні права й обов'язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства. Кожна особа має право на судовий захист. Захист же цивільних прав - це передбаченні законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. Під способом захист суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально - правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається в статті 16 ЦК України. Як правило, власник порушеного права може скористатися не любим, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Діючим законодавством України не передбачено такого способу захисту порушеного права як визнання незаконними дій юридичної особи приватного права. Тим більше, що за Кодексом газорозподільних систем відповідач має право здійснювати нарахування необлікованого (донарахованого) об'єму та обсягу природного газу і його вартості. За таких обставин, у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Outcome: dismissed