Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-04 00:00:00

З позовною заявою до суду звернулись [PERSON] і\~ [PERSON] про стягнення з [PERSON] матеріальної шкоди у розмірі 10600,00 грн., кожному в рівних частках по 5300,00 грн., та моральної шкоди у розмірі 20000,00 грн., кожному в рівних частках по 10000,00 грн., завданих внаслідок залиття квартири, та судових витрат, а саме, витрат по сплаті судового збору та витрат на проведення незалежної оцінки матеріальних збитків у розмірі 3000,00 грн. В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначають, що вони є власниками квартири [ADDRESS] . Протягом декількох років мешканець квартири [ADDRESS] , яка знаходиться поверхом вище над квартирою позивачів, неодноразово заливав квартиру [ADDRESS] , чим завдавав позивачам матеріальних збитків. 09.06.2020 після чергового залиття квартири представниками дільниці № 38 КП «Жилкомсервіс» проведене обстеження квартири [ADDRESS] та складено відповідний акт залиття, яким встановлено, що внаслідок залиття з квартири [ADDRESS] , в квартирі [ADDRESS] виявлені сліди залиття в передпокої, на стелі та стінах на площі 8 кв.м., а також в одній кімнаті на площі 6 кв.м., відсутнє верхнє освітлення в передпокої та кімнаті внаслідок залиття, відсутня напруга в розетці в передпокої. У висновку представниками дільниці № 38 КП «Жилкомсервіс» зазначено, що залиття квартири [ADDRESS] сталося внаслідок халатного ставлення при користуванні пральною машиною мешканця квартири [ADDRESS] . 07.06.2020 [PERSON] звернувся до суб`єкта оціночної діяльності для проведення незалежної оцінки матеріальних збитків внаслідок залиття квартири. Згідно звіту про визначення вартості матеріального збитку від 11.06.2020 суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «ПРОЕКСПЕРТ» вартість збитків внаслідок залиття квартири складає 10600,00 грн. Відповідач самостійно відшкодувати завдані внаслідок залиття квартири матеріальні збитки не бажає. Наявність та розмір моральної шкоди позивачі обґрунтовують тим, що внаслідок довготривалого та послідовного пошкодження майна позивачів останнім завдано моральну шкоду, у зв`язку з чим був порушений звичайний устрій життя. Ухилення винного від добровільного відшкодування заподіяної шкоди та постійний пошук способу відновлення свого житла за власний кошт породжує постійний потік негативних емоцій, душевних переживань, крім цього, залиття зумовлює в квартирі запах плісняви і сирість, що негативно впливає на побут та їх здоров`я. Позивачі зазначають, що за інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно не вбачається жодних відомостей щодо власників квартири [ADDRESS] , проте позивачам достовірно відомо, що користувачем даної квартири є [PERSON] , який довгий час проживає у даній квартирі, що підтверджується відповідними заявами сусідів, які проживають в одному будинку з відповідачем та позивачами. Відповідно до ч.1 ст.274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа. Ухвалою судді від 25.08.2020 визначено про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи. У наданий в ухвалі час, від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, відповідач відзив на позовну заяву не надав. Частиною восьмою статті 178 ЦПК України визначено, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами. Аналогічне положення міститься і в ч. 2 ст. 191 ЦПК України. Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що 07.06.2020 сталося залиття квартири [ADDRESS] , яка належить на праві спільної часткової власності позивачам [PERSON] і [PERSON] . Згідно акту обстеження житлового будинку [ADDRESS] по питанню залиття квартири [ADDRESS] з вище розташованої квартири [ADDRESS] , складеного 09.06.2020 комісією дільниці № 38 КП «Жилкомсервіс» у складі: начальника дільниці [PERSON] , майстра дільниці [PERSON] , майстра дільниці [PERSON] , при обстеженні встановлено, що 07.06.2020 відбулось залиття вищевказаної квартири з вище розташованої квартири [ADDRESS] . На момент обстеження в квартирі [ADDRESS] виявлені сліди залиття в передпокої на стелі та стінах на площі 8 кв.м., а також в одній кімнаті на площе 6 кв.м.. Відсутнє верхнє освітлення в передпокої та кімнаті внаслідок залиття, а також відсутня напруга в розетці в передпокої. Висновок: за адресою [ADDRESS] залиття квартири [ADDRESS] сталося внаслідок халатного ставлення при користуванні пральною машиною мешканця квартири [ADDRESS] (а.с.16). Згідно звіту про незалежну оцінку вартості матеріального збитку, завданого власнику майна № У106/20 суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «ПРОЕКСПЕРТ» від 11.06.2020, вартість матеріального збитку, завданого власнику майна, на дату оцінки 07.06.2020 складає 10600,00 грн. (а.с.21-71). Згідно зі\~ст. ст. 12, 81 ЦПК України\~кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно вимог\~ст. 4 ЦПК України\~кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Стаття 13 ЦПК України\~передбачає, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1\~ст.177 ЖК України\~громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування. А\~статтею 179 ЖК України\~передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч. 5\~ст. 319 ЦК України\~власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Зі змісту\~ст. 322 ЦК України\~вбачається, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Тобто тягар утримання майна та відповідальність за нього несе саме власник. Частиною 3\~ст. 386 ЦК України\~передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, відомості про право власності на квартиру [ADDRESS] відсутні (а.с.12). Згідно довідок про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб, у квартирі [ADDRESS] відсутні зареєстровані особи, а відповідач [PERSON] зареєстрований за адресою: [ADDRESS] (а.с.76,78). Таким чином, суду не надано належних, достовірних та допустимих доказів про те, що відповідач [PERSON] на відповідній правовій підставі дійсно фактично проживає у квартирі [ADDRESS] , у тому числі і на дату залиття квартири позивачів 07.06.2020. Суд не приймає до уваги на підтвердження такого факту надані позивачами письмові заяви [PERSON] від 22.06.2020 та [PERSON] від 23.06.2020, оскільки зазначені особи не були попереджені судом про відповідальність за надання неправдивих показань, та позивачами не заявлено клопотань про допит вказаних осіб в якості свідків. Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. \~ \~ \~ \~ Ці\~дані встановлюються\~такими засобами: 1)\~письмовими,\~речовими і\~електронними доказами; 2)\~висновками експертів; 3) показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України). Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ст. 78 ЦПК України). \~ \~ \~ Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ч. 1 ст. 79 ЦПК України). Пунктом 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року №?76\~визначено, що у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт. Примірник акту міститься в додатку 4 до цих Правил. Згідно з вимогами Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій факт залиття та його наслідки фіксуються актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації, яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. В акті мають бути зазначені такі відомості: 1) дата складання акта (число, місяць, рік); 2) прізвища, ініціали та посади членів комісії; 3) дата настання залиття; 4) адреса квартири; 5) опис того, що трапилося (що залито, які обсяги робіт, які ушкодження, які речі ушкоджено); 6) чітко зазначені причини залиття; 7) висновки і рекомендації комісії про те, що необхідно зробити, хто заподіяв шкоду та ін.; 8) підписи членів комісії та тих хто ознайомлений з актом. \~ \~ \~ \~Присутність зацікавлених\~осіб від\~потерпілої сторони\~та з\~боку винної\~є обов`язковою. Як вбачається з наданого акту обстеження від 09.06.2020, при обстеженні квартири [ADDRESS] та складанні акту мешканці квартир [ADDRESS] і [ADDRESS] не були присутні, акт складений за їх відсутності, при цьому комісія провела огляд пошкоджень лише в приміщенні квартири позивачів. Також, позивачами не зазначено та не надані докази, що на обстеження квартири [ADDRESS] запрошувались мешканці квартири [ADDRESS] , та представниками КП «Жилкомсервіс» вчинялись будь-які дії щодо забезпечення присутності відповідача в такому обстеженні та складанні акті, а акт від 09.06.2020 також таких відомостей не містить. З огляду на зазначене акт від 09.06.2020, складено з порушенням вимог пункту 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій. Дослідивши надані документи, враховуючи норми чинного законодавства та правову позицію Верховного суду, викладену у постанові від 21.02.2018 року (справа № 2-1974/11), суд приходить до висновку, що акт від 09.06.2020 року не може бути належним та допустимим доказом заподіяння відповідачем з його вини майнової шкоди позивачам. Згідно з ч. ч. 1, 2\~ст. 1166 ЦК України\~майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Зобов`язання про відшкодування шкоди виникає за таких умов: наявність шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала шкоди та її результатом - шкодою; вина особи, яка завдала шкоди. Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність доказів, що залиття квартири позивачів відбулося саме через винні недбалі дії відповідача, що дає підстави для висновку про відсутність складу правопорушення, яке може бути підставою для задоволення позову про стягнення матеріальної і моральної шкоди. За змістом\~ст. 1066 ЦК України\~відсутність вини має доводити особа, яка завдала шкоди, однак як у даному випадку факт завдання шкоди саме відповідачем не встановлений. При таких обставинах позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню. Суд розподіляє судові витрати відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, та у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, понесені позивачами судові витрати покладає на позивачів.

Outcome: dismissed