Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-23 00:00:00

І. Виклад позиції заявників. 03 вересня 2021 року представник заявника звернулася до суду з заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документу, у якій просила встановити факт належності свідоцтва про право власності на житло - квартиру [ADDRESS] від 16.03.1994 року, зареєстрованого в бюро технічної інвентаризації за №13479 від 05.05.1994 року, заявниці на праві спільної сумісної власності. Заява мотивована тим, що заявниці на підставі свідоцтва про право власності на житло від 16.03.1994 на праві приватної, спільної сумісної власності належить квартира [ADDRESS] , яке зареєстровано в Херсонському БТІ. При видачі свідоцтва про право власності на квартиру в ньому були допущені помилки, які перешкоджають заявниці володіти, користуватися та розпоряджатися своєю власністю на свій розсуд, адже у свідоцтві по-батькові заявниці [PERSON] зазначено як « [PERSON] », що суперечить персональним даним. Внаслідок таких помилок, на даний час, виникла певна невідповідність між документами, що посвідчують особу та правовстановлюючим документом, що викликало необхідність встановити факт належності правовстановлюючого документу заявникам у судовому порядку. ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи. 24.11.2021 року представник заявниці за ордером адвокат Пархоменко Ю.В. через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи без її участі, заявлені вимоги підтримала та просила їх задовольнити. 30.09.2021 року заінтересовані особи [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] через канцелярію суду подали заяву про розгляд справи без їх участі, заявлені вимоги підтримали та просили їх задовольнити. 29.09.2021 року представник Херсонської міської ради надав заяву про розгляд справи за його відсутності. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.09.2021 року, заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами окремого провадження. Залучено до участі у справі заінтересованих осіб - [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Витребувано докази у КП «Херсонське БТІ» ХОР. Судовий розгляд у справі призначено на 30.09.2021 року. 27.09.2021 року з КП «Херсонське БТІ» ХОР надійшли витребувані докази. 29.09.2021 року представник Херсонської міської ради за довіреністю Табакар В.С. подав пояснення, відповідно до яких такої юридичної особи як відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Херсонської міської ради не існує. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 30.09.2021 року постановлено замінити заінтересовану особу - відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Херсонської міської ради на його правонаступника - відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради. Судове засідання відкладено на 19.10.2021 року. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 19.10.2021 року виключено зі складу заінтересованих осіб [PERSON] та [PERSON] . Судове засідання відкладено на 02.11.2021 року. У зв`язку з перебуванням головуючої судді у відпустці справа не розглядалася, судове засідання призначено на 24.11.2021 року. У час призначений для розгляду справи, учасники справи не з`явились у поданих через канцелярію суду заявах просили провести розгляд справи без їх участі. Судом, на підставі частини другої ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. 16 березня 1994 року Херсонським заводом скловиробів [PERSON] та членам його сім`ї: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] видано свідоцтво [NUMBER] про право власності на житло, а саме квартиру [ADDRESS] . Право власності на означену квартиру зареєстровано в Херсонському МБТІ. [INFO] народилася [PERSON] , про що 05 серпня 1958 року зроблено актовий запис №22 та 07.12.1972 року Новоолександрівською сільською радою Каланчацького району Херсонської області видано повторне свідоцтво про народження серії [NUMBER] . 21 жовтня 1977 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] укладено шлюб, про що 21.10.1977 року міським відділом РАЦС м. Херсона зроблено актовий запис №1247 та видано свідоцтво про укладення шлюбу серії [NUMBER] . Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « [PERSON] ». Паспорт громадянина України серії [NUMBER] , виданий 12.05.1999 року Дніпровським ВМ ХМУ УМВС України в Херсонській області, громадянці [PERSON] , [INFO]. V . Оцінка Суду. Правилами ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Частинами третьою, четвертою, шостої статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. Пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. За приписами ЦК України юридичні факти - це факти з якими закон пов`язує виникнення, зміну або припинення правовідносин. У статті 315 ЦПК України наведено перелік, які саме факти можуть бути встановленні в судовому порядку, проте він не є вичерпним. Вказана норма передбачає встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. За змістом пунктів 1 та 6 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи: про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. Згідно з роз`яснень постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вимога про встановлення факту, що має юридичне значення, розглядається, якщо такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Пунктом 12 зазначеної Постанови роз`яснено, що при розгляді справи про встановлення відповідно до п. 6 ст. 273 ЦПК (на час розгляду справи - ст. 315 ЦПК України) факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. За правилами статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Рішенням Європейського Суду з прав людини у справі «Ушаков та Ушакова проти України» від 18.06.2015 року (остаточне - 18.09.2015 року), в пункті 78 зазначено, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою…». Суд звертає увагу, що встановлення факту, про який просить заявниця, має для неї юридичне значення, а саме право вільно володіти, користуватися та розпоряджатися нерухомим майном, що прямо передбачено цивільним законодавством та не порушує прав та інтересів інших осіб, в тому числі прав заінтересованих осіб. Як встановлено судом, помилку у зазначенні по-батькові заявниці допущено у Свідоцтві про право власності на житло при написанні органом, який видавав правовстановлюючий документ, і виправити таку помилку інакше як у судовому порядку неможливо, а отже вимоги заявниці підлягають задоволенню. Аналізуючи в сукупності обставини справи в контексті законів, інших норм права, надані сторонами докази, виходячи з стандарту доказування «баланс вірогідностей» (BENDERSKIY v. Ukraine 15.11.2007 р., J.K. AND OTHERS v. SWEDEN 23.08.2016 р.), враховуючи наявні в матеріалах справи докази, з яких вбачається, що в написанні по-батькові заявниці має місце помилка, суд вважає заявлені вимоги обґрунтованими та такими, що не викликають сумніву і є достатніми для встановлення факту належності заявниці правовстановлюючого документа, а саме свідоцтва № [NUMBER] про право власності на житло. VI. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VII. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України, судові витрати не відшкодовуються.

Outcome: approved