Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-29 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 04.10.2018 року позивач через свого представника звернулася до суду з вказаним позовом до відповідача, у якому просила визнати недійсним рішення комісії Херсонського міжрайонного відділення енергозбуту Приватного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» по розгляду актів про порушення ПКЕЕ (ПКЕЕн) від 16.04.2018 року №44 та стягнути з відповідача судові витрати по справі. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що 27.03.2018 року представники АТ «Херсонобленерго» проводили огляд житлового будинку за адресою [ADDRESS] на предмет виявлення фактів без облікового споживання електричної енергії. За результатами такого огляду було складено Акт про порушення №232994, за яким нібито встановлено порушення п.п. 42, 48 ПКЕЕН у вигляді самовільного підключення до мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, підключення фазного та нульового проводів з ввідного, до облікового кабелю в прихованому місце (в стіні) та проведено в котельну, де змонтована без облікова розетка. При вимкнених вихідних запобіжниках електроенергія з даної розетки споживається, але приладом обліку не обліковується. Зазначає, що [PERSON] не допускала жодних порушень ПКЕЕН, в тому числі не здійснювала самовільного підключення до мереж енергопостачальника. Додатково вказує, що на схемі обліку не зазначено та не встановлено фактичне місце без облікового підключення перед приладом обліку. Таким чином, Акт є неналежним та недопустимим доказом. Крім того, на думку позивача, сам розрахунок по акту про порушення зроблено з порушенням Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення. Зокрема, середньодобовий обсяг споживання електроенергії відповідач визначив як: «К=кол-во часов*0.9*мощность (напр..*ток) = 8*0,9*5,94=42,77 кВт/год.» Основою для розрахунку стала нібито вилучена розетка з елементами дроту, яких насправді не існує. Окрім того, якщо припустити, що все-таки цей провід існує, то ніхто не вимірював площу перерізу цього проводу. Застосований відповідачем при розрахунку коефіцієнт використання потужності 0,9 у Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення не існує. Максимально дозволений та встановлений методикою коефіцієнт потужності становить від 0, 2 до 0, 6 (на період опалення), але не 0,9. Тобто, відповідачем щонайменше у 1,5 рази більше нараховано збитків, ніж дозволено законодавством. За таких обставин, посилаючись на порушення відповідачем ЗУ «Про електроенергетику», ПКЕЕН та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, позивач змушений звернутися до суду з вказаним позовом. ІІ. Виклад позиції відповідача. 07.11.2018 року представник відповідача за довіреністю Остапенко Р.М. через канцелярію суду подала відзив на позовну заяву, у якому вказала, що правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні, оскільки визнання протиправним та скасування акта про порушення, а також рішення комісії з розгляду вказаного акта, оформленого у вигляді протоколу, не є самостійним способом захисту порушеного права. По суті пред`явлених позовних вимог зазначила, що комісія ХМВЕ розглянувши акт про порушення прийшла до висновку, що акт складено у відповідності до Правил та визначено обсяг вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення, зазначеного в акті згідно з діючою Методикою. Порушення, яке виявлено в помешканні за адресою [ADDRESS] розраховується згідно Методики із дня набуття споживачем права власності або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснено самовільне підключення за 12 календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, розрахунок зроблено відповідно до п.3.1.п.5. Представник відповідача зазначає, що позивач не вірно трактує Методику, оскільки в п.3.1.п.5. вказано у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника виявлене порушення зазначене в акті як самовільне підключення до мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, шляхом підключення фазного та нульового проводів з ввідного, до облікового кабелю через стіну та проведено в котельну, де змонтовано без облікову розетку, при вимкнені вихідних запобіжників електроенергія споживається та не обліковується. Про те, що позивач не знала, що в неї в помешканні існують будь-які пристрої, та що підключено поза приладом обліку спростовується,тим, що вона є власником даного помешкання і несе відповідальність за те, що в неї робиться в помешканні. Під час складання акту позивачка була присутня де їй працівники АТ «Херсонобленерго» показали виявлене порушення. Із виявленим порушенням Позивач погодився підписавши акт про порушення та один екземпляр було вручено під підпис споживачу. Таким чином, на переконання відповідача, позовні вимоги [PERSON] задоволенню не підлягають. ІІІ. Виклад позиції третьої особи. 02.11.2018 року від представника Національної комісії, що здійснює регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг (далі по тексту - НКРЕКП) за довіреністю [PERSON] на адресу суду надійшли пояснення, у яких зазначено наступне. Акт про порушення №232994 складено відповідно о вимог ПКЕЕН, які були чинними на момент проведення перевірки за адресою: [ADDRESS] . Проаналізувавши позовну заяву та додані до неї матеріали, НКРЕКП вважає, що АТ «Херсонобленерго» було здійснено на підставі Акта розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії відповідно до вимог Методики. ІV. Позиція позивача у відповіді на відзив 26.12.2018 року представник позивача за довіреністю [PERSON] через канцелярію суду подав відповідь на відзив, у якому зазначив, що [PERSON] не допускала жодних порушень ПКЕЕн, в тому числі не здійснювала самовільного підключення до мереж енергопостачальника. На схемі обліку не зазначено та позивачем не встановлено фактичне місце без облікового підключення перед приладом обліку до електромережі Позивача. Таким чином, Акт є неналежним та недопустимим доказом. Крім того, зазначив, що основою для розрахунку стала нібито вилучена розетка з елементами дроту. Ніхто не вимірював площу перерізу цього проводу. А струм, який може пропустити через себе розетка, яка є додатком до акту про порушення №232994, складає 8А. Тому, застосований у Акті струм 27А у 3,5 рази вищий, ніж пропускна здатність розетки. Тому нарахований позивачем розмір збитків у 3,5 рази перевищують можливі реальні. Отже, розрахунок по акту №232994 від 27.03.2018 р. зроблений позивачем з порушенням методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення, у зв`язку із чим позовні вимоги підлягають задоволенню. V . Процесуальні дії суду у справі. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 04.10.2018 року вказана справа передана в провадження судді Херсонського міського суду Херсонської області Дорошинської В.Е. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.10.2018 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12.11.2018 року витребувано в АТ «Херсонобленерго» оригінал акту про порушення від 27.03.2018 року №232994, додаток до акту про порушення від 27.03.2018 року №232994 розетка з елементами дроту елемент проводу із затискачами, який поміщений у пакет та опломбований пломбою С41213777. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12.11.2018 року у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін відмовлено. На підставі розпорядження керівника апарату Херсонського міського суду Херсонської області від 19.05.2020 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.05.2020, цивільна справа передана 19.05.2020 на розгляд судді Булах Є.М. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 20.05.2020 року цивільну справу прийнято до провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Учасникам справи направлено копії ухвали про прийняття до провадження цивільної справи, одночасно запропоновано повідомити суд про позицію сторін, щодо даного спору, а саме: чи підтримує позивач поданий ним позов, чи визнаються відповідачем позовні вимоги на час прийняття цивільної справи до провадження. Відповідно до ч. 5ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. На час розгляду справи від учасників судового процесу будь-яких заяв чи клопотань не надходило, у зв`язку із чим, враховуючи час перебування цивільної справи на розгляді та відсутності будь-яких клопотань від осіб, що приймають участь у розгляді справи, суд вважає за можливе розглянути справи за наявними у справі матеріалами. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. VІ. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна індексний номер інформаційної довідки 214273210 від 30.06.2020 року [PERSON] не є власником будинку [ADDRESS] . Згідно відмітки у паспорті громадянина України серії [NUMBER] [PERSON] з 18.11.2009 року зареєстрована за адресою: [ADDRESS] . 27.03.2018 року в ході проведення працівниками АТ «Херсонобленерго» рейду, за адресою: [ADDRESS] , виявлено порушення правил користування електричною енергії, а саме: самовільне підключення до мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку, підключення фазного та нульового проводів з ввідного до облікового кабелю в прихованому місці (в стіні) та проведено в котельну, де змонтована безоблікова розетка. При вимкнених вихідних запобіжниках електрична енергія з даної розетки споживається, але приладом обліку не обліковується. У зв`язку з виявленими порушеннями, складено Акт про порушення №232994 від 27.03.2018 року відносно [PERSON] , [INFO] , акт складено в присутності останньої. [PERSON] повідомлено про її право внести зауваження до акту, однак жодних зауважень [PERSON] - не зазначено та вона підписалася в акті. Також, споживача повідомлено про необхідність з`явитися на комісію в ХМВЕ та вручено під підпис один примірник акту. Згідно витягу з протоколу засідання комісії ХМВЕ по розгляду актів про порушення ПКЕЕ (ПКЕЕн), інші питання №44 від 16.04.2018 року за результатами розгляду акту №232994 від 27.03.2018 р., о/р №2180003 комісія дійшла висновку, що акт складено у відповідності до п.5.3. ПКЕЕн та Методики. Визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення, зазначеного в акті про порушення ПКЕЕн, проведено згідно п.3.1.(5) Методики та складає 26102, 58 грн. Акт розглянуто в присутності споживача [PERSON] , а витяг з протоколу та рахунок до сплати вручено під підпис 16.04.2018 року. VІІ. Оцінка Суду. Із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства. Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 5, 6, 12 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. Зі змісту статей 10, 11, 12, 13 ЦПК України в узагальненому вигляді, при вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. На момент виникнення спірних правовідносин відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулювалися ст. 714 Цивільного кодексу України, Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінетом Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року (далі - ПКЕЕН), Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року (далі - Методика). Відповідно до ст. 1 Закону України «Про електроенергетику» енергія - це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу; споживачі енергії - це суб`єкти господарської діяльності та фізичної особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю. Відповідно до статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною та тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією. Відповідно до п. 2 ПКЕЕН побутовий споживач фізична особа, яка використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з електропостачальником. Згідно п. 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку та вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Відповідно до п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об`єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов`язки. Згідно п.53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. П. 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122 (надалі - Порядок № 122) передбачено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ. Згідно п. 7 Порядку № 122 Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку. Згідно з підпунктом 5 пункту 3.1 Методики порушенням Правил є самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Відповідно до положень пункту 3.1 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5 - 7 цього пункту, Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Листом НКРЕ №4754/11/47-12 від 27.07.2012 року «Щодо перегляду Актів про порушення ПКЕЕН на виконання протокольного рішення НКРЕ від 07.06.2012 № 23» роз`яснено, якщо з будь-яких причин енергопостачальником не буде вказано в акті про порушення ПКЕЕН місце (точка) підключення до відповідних мереж самовільного підключення, то енергопостачальником буде порушено положення пункту 4.7 Методики. Тому нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії по такому акту про порушення є неправомірним. У разі якщо споживачем не надано дозволу на частковий демонтаж оздоблювальних матеріалів для визначення місця підключення, в акті про порушення має бути на це указано. При цьому правомірність нарахування обсягу та вартості необлікованої електричної енергії по такому акту має вирішуватися у судовому порядку. Актом про порушення №232994 від 27.03.2018 року встановлено, що самовільне підключення до мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку здійснено у прихованому місці (в стіні) та проведено в котельну, де змонтована безоблікова розетка. Також на схемі електропостачання споживача як «Т3» позначено місце самовільного підключення. Тому суд не може прийняти посилання представника позивача на не зазначення та не встановлення фактичного місця безоблікового підключення перед приладом обліку. Таким чином, [PERSON] , яка є зареєстрованою за адресою: [ADDRESS] є споживачем електричної енергії за вказаною адресою та несе відповідальність за стан електроустановки, допустила підключення електроустановки (розетки) до електричної мережі та споживання електричної енергії з порушенням ПКЕЕн. Факт безоблікового споживання електричної енергії зафіксовано актом про порушення від 27 березня 2018 року, який підписано трьома представниками постачальника електричної енергії та [PERSON] . Також, позивач своїм підписом підтвердила, що зауважень до складеного акту не має. За таких обставин суд вважає, що Акт про порушення №232994 від 27.03.2018 року складено відповідно до передбаченої ПКЕЕн процедури. Згідно п.3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: б) у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника - із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення. Відповідно до п. 3.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави у разі виявлення випадків фіксації індикаторами впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, та порушень, зазначених у підпунктах 5, 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії W (кВт.год) через проводи, якими здійснене самовільне доб.с.п. підключення або підключення поза приладом обліку, визначається за формулою (2.7) Методики. Згідно витягу з протоколу засідання комісії ХМВЕ по розгляду актів про порушення ПКЕЕ (ПКЕЕн), інші питання №44 від 16.04.2018 року за результатами розгляду акту №232994 від 27.03.2018 р., о/р №2180003 визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення, зазначеного в акті про порушення ПКЕЕн, проведено згідно п.3.1.(5) Методики (самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку) та за формулою, що підлягає застосуванню при виявленні даного типу самовільного підключення до електричної мережі енергопостачальника. Враховуючи викладено, встановивши обставини справи в межах наявних доказів, суд приходить до висновку, що протокол №44 від 16.04.2018 року засідання комісії ХМВЕ по розгляду актів про порушення ПКЕЕ (ПКЕЕн) складено у відповідності до ЗУ «Про електроенергетику», Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінетом Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року, Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ №562 від 04.05.2006 року, з огляду на що позовні вимоги є недоведеними у зв`язку із чим у їх задоволенні слід відмовити. VІІI. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. ІХ. Розподіл судових витрат. Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки у задоволенні позовних вимог суд відмовляє то і відсутні правові підстави для відшкодування понесених позивачем судових витрат. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed