Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-16 00:00:00

\~\~\~\~\~\~\~ Звернувшись до суду з позовом, ПАТ «ДТЕК Донецькі електромережі» просить стягнути з [PERSON] заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку в сумі 57517,79 грн, посилаючись на те, що 16\~січня 2018\~року при перевірці представниками позивача виконання вимог Закону України «Про електроенергетику», Правил користування електричною енергією для населення у домоволодінні відповідача за адресою: [ADDRESS] , було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Виявлене порушення було зафіксоване в Акті про порушення Правил користування електричною енергією для населення №216360 від 16.01.2018 року. Згідно із п. 53 Правил та Методики обчислення розміру завданих постачальнику електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил, по зазначеному Акту про порушення Правил була нарахована сума безобліково спожитої електроенергії у розмірі 57517,79 грн. До теперішнього часу сума безобліково спожитої електроенергії відповідачем не сплачена. Відповідач [PERSON] подала відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькі електромережі» не визнала в повному обсязі, посилаючись на те, що позивач просить стягнути заборгованість згідно з Актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення у розмірі 57517,79 грн, яка була нарахована у відповідності до вимог Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Проте, вважає, що вказана сума заборгованості не доведена позивачем належним чином. Так, відповідно до вимог п. 2.7 Методики, для розрахунку загального обсягу самовільно спожитої електричної енергії за Д береться сумарна кількість днів у періоді від дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснено самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення до дня усунення самовільного підключення. Однак позивачем разом з позовною заявою не надано доказів, чому саме комісія Костянтинівського РЕМ вирішила у протоколі № 490 від 07.02.2018 року розрахунок по акту провести за період з 16.10.2015 по 16.01.2018. Також позивачем не надано жодного доказу на підтвердження факту неможливості виявити представниками постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку факту отримання нею необлікованої електричної енергії. Крім того, сам акт про порушення від 16.01.2018 року складений з порушенням встановленого порядку для його складання, передбаченого Методикою. Відповідно до п. 4.5 Методики акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести зауваження або заперечення до акта, викласти мовити своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акту про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) назначається в цьому акті. Але всупереч вказаної вимоги представники позивача не надали жодного роз`яснення її батьку, який був присутній у належному їй будинку на той момент. Тому він був позбавлений можливості внести свої зауваження до Акту. Відповідно до п. 4.6 Методики, в Акті про порушення зазначаються всі необхідні розрахунки згідно з вимогами Методики параметри, що характеризують електроустановки споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акту про порушення. Відповідно до п.5 акту повинна бути вказана потужність стромоприймачів, а навпаки вказаний холодильник, який взагалі не працює, та утюг, якого зовсім не було. Все це також впливає на розрахунок заборгованості. Схема електропостачання споживача не була відразу заповнена, тому вона не засвідчена підписом споживача. В акті також не вказано, яким чином було встановлено матеріал проводу та товщина проводу. Не додано доказів того, що штангенциркуль, який вказаний у акті, дійсно пройшов відповідну повірку. В акті вказано, що до нього додається відеозйомка, але до суду вона як доказ не надана. Таким чином, акт про порушення складений з порушенням законодавства не може враховуватися як доказ у справі. Також неможливо враховувати як доказ на підтвердження суми заборгованості протокол засідання комісії Костянтинівського РЕМ № 490 від 07.02.2018, тому що в ньому вказана сума заборгованості, яка нарахована неправильно відповідно до діючого на той момент законодавства. Просила відмовити в задоволенні позову в повному обсязі (т.1 а.с. 44-45). Позивач подав відповідь на відзив (т.1 а.с. 74-76), в якій зазначив, що відповідно до п. 3.1 Методики, вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: 6) самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Згідно із актом про порушення № 216360 від 16.01.2018 року, самовільне підключення було здійснено до електричних мереж, що не є власністю енергопостачальника, оскільки межа розподілу балансової належності на об`єкті відповідача знаходиться в точці кріплення проводів лінії електропередачі до перших ізоляторів на будівлі. Вищенаведене порушення Правил, як підстава застосування Методики, передбачено п.п.6, п.3.1 цього документу, тобто «самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника». Таким чином, відповідно до абз.2 п.п. «а» п. 3.3 Методики, якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Саме ці положення Методики застосовувались позивачем під час складання Акту про порушення та визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення ПКЕЕН, на комісії по розгляду актів 07.02.2018. Вірність застосування положень Методики по такому порушенню підтверджується роз`ясненнями НКРЕ України, які викладені у листі № 9141/11/17-11 від 30.11.2011, а саме: у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку або до електромережі, що не є власністю енергопостачальника, розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, здійснюється за кількістю днів, що не перевищує термін позовної давності, тобто за три роки (згідно із ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки). Акт про порушення № 216360 від 16.10.2018 відповідає вимогам п.53 Правил та р. 4 Методики, містить всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Засвідчення схеми підписом споживача не передбачено жодним нормативним документом. Проведення повірки засобу вимірювальної техніки, яким було визначено товщину проводу, а саме штангенциркуля зав. № 71208271, підтверджується свідоцтвом № 775 від 16.06.2017. Вважає, що відповідачем не надано жодного доказу, який би спростовував позовні вимоги та свідчив про відсутність вини відповідача у порушенні Правил. Відповідачем надано заперечення на відповідь на відзив (т.1 а.с. 96-97), в якому відповідач наполягає на необхідності застосування п. 2.7 Методики та визначення вартості безобліково спожитої електроенергії за період не більше сумарної кількості днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення, а також на тому, що складений працівниками позивача Акт про порушення ПКЕЕН не відповідає вимогам діючого законодавства. Ухвалою судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 26 липня 2018 року відкрито провадження у даній справі, справу призначено до розгляду в спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін (т.1 а.с.24). Ухвалою суду від 14.09.2018 задоволено клопотання представника відповідача Коваленка В [PERSON] В [PERSON] на поновлення строку на подання клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, а також клопотання про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін (т.1 а.с.35). Ухвалою суду від 27.09.2018 поновлено відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву та клопотання про виклик свідків. Прийнято відзив відповідача на позовну заяву та прийнято рішення про виклик та допит свідків [PERSON] , [PERSON] (т.1 а.с.50-51). Ухвалою суду від 05.11.2018 поновлено позивачу строк для подання відповіді на відзив та клопотання про виклик свідків. Прийнято відповідь на відзив, а також задоволено клопотання про виклик та допит свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (т. 1 а.с.83-84). Ухвалою суду від 12.11.2018 задоволено клопотання представника відповідача Коваленко [PERSON] В [PERSON] про поновлення строку на подання клопотання про виклик свідка, а також клопотання про виклик та допит свідка [PERSON] (т.1 а.с.103). Ухвалою суду від 23.11.2018, постановленою без видалення до нарадчої кімнати, прийнята відмова представника відповідача [PERSON] від допиту свідка [PERSON] та задоволено клопотання про допит свідка [PERSON] (т.1 а.с.117-118). Ухвалою суду від 25 січня 2019 за клопотанням представника відповідача [PERSON] у справі призначено почеркознавчу експертизу, провадження у справі зупинено (т. 1 а.с.140-141). Ухвалою суду від 08 квітня 2019 року провадження у справі поновлено (т.1 а.с.179). Ухвалою суду від 16.05.2019 року, постановленою без видання до нарадчої кімнати, задоволено клопотання представника відповідача [PERSON] про виклик експертів Малікової М. В., Токманьової [PERSON] М [PERSON] для надання пояснень (т.1 а.с. 191). Ухвалою суду від 31.05.2019, постановленою без видалення до нарадчої кімнати, задоволено клопотання представника відповідача про визнання поважними причин неподання доказів, а також про долучення у якості доказів CD диску з фото та відеозаписом підключення будинку [ADDRESS] до лінії електропередачі та кабелю вводу, а також ухвалено рішення про повторний допит свідка [PERSON] , а також осіб, які проводили заміну лічильника у домоволодінні відповідача (т.1 а.с.201). Ухвалою суду від 05.09.2019 задоволено клопотання представника відповідача Коваленко [PERSON] В [PERSON] про поновлення строку для подання заяви про виклик свідка та про виклик та допит свідків [PERSON] , [PERSON] (т.1 а.с. 243) Ухвалою суду від 05.09.2019, постановленої без видалення до нарадчої кімнати, задоволено клопотання представника відповідача про визнання поважними причин неподання доказів у встановлений строк, а також клопотання про долучення у якості доказів CD диску з фото та відеозаписом підключення будинку [ADDRESS] до лінії електропередачі та кабелю вводу електропостачання в будинок (т.1 а.с. 244). Ухвалою суду від 17.10.2019 у задоволенні клопотання представника відповідача [PERSON] про поновлення строку для подання заяв про долучення доказу та проведення огляду за його місцезнаходженням відмовлено (т.2 а.с.19-20). Представник позивача [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» підтримала повністю з підстав, наведених у позовній заяві, просила позов задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] , представник відповідача [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» не визнали повністю з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву, просили відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Дослідивши всі обставини у справі та перевіривши їх доказами, суд прийшов до таких висновків. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, ст. ст. 26, 27 Закону України від 16.10.1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику», «Правилами користування електричною енергією для населення», які затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року (з наступними змінами та доповненнями, які діяли на час виникнення спірних правовідносин та втратили чинність згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 20.06.2018 року № 502), «Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією», яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562 (зареєстрована у Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року за № 782/12656), із змінами і доповненнями, внесеними постановою НКРЕ України від 14.10.2010 року №1338). Відповідно до ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. \~\~ Судом встановлено, що відповідач [PERSON] є власником жилого будинку номер [ADDRESS] , що підтверджується копією договору купівлі-продажу від 26.12.2011, витягом про державну реєстрацію прав на нерухоме майно № 32838761 від 12.01.2012 (т.1 а.с.12-13,14). АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є постачальником електричної енергії [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , про що свідчить Договір про користування електричною енергією № 260112058 від 10.09.2013, укладений між сторонами (т. 1 а.с. 15-16). Відповідно до статей 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії зобов`язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Порушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією. Необхідно зазначити, що Закон України від 16.10.1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику» правовідносини щодо постачання електричної енергії регулював до 11 червня 2017 року. Згідно із Законом України від 13.04.2017 року № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії» Закон України від 16.10.1997 року № 575/97-ВР «Про електроенергетику» втратив чинність, крім визначення термінів «енергогенеруючі компанії», «енергопостачальними», «оптовий ринок електричної енергії України», «учасники оптового ринку електричної енергії України», «граничні показники», «поточні рахунки із спеціальним режимом використання оптового ринку електричної енергії», «алгоритм оптового ринку електричної енергії», «оптове постачання електричної енергії», «уповноважений банк», передбачених статтею 1, абзаців першого і другого частини другої статті 12, статей 15, 151, 17, які втрачають чинність з дати початку дії нового ринку електричної енергії - з 1 липня 2019 року. Відповідно до ст. 77 Закону України від 13.04.2017 року № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії», який набрав чинності з 11 червня 2017 року, учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п. 37 «Правил користування електричною енергією для населення», які затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року (з наступними змінами та доповненнями, які діяли на час виникнення спірних правовідносин) (далі ПКЕЕН), енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Відповідно до п. 42 ПКЕЕН споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред`явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об`єкта для обстеження засобу обліку, електроустановок та електропроводки. Відповідно до п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку. Відповідно до п. 53 ПКЕЕН (в редакції постанов Кабінету Міністрів України від 17.07.2009 року № 731 та від 23.08.2016 року № 591) у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об`єкта або має право користуватися цим об`єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил. У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~ Судом встановлено, що \~16 січня 2018 року представниками енергопостачальника в будинку [ADDRESS] за участі [PERSON] (батька власника будинку відповідача [PERSON] ) було виявлено порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, а саме: самовільне підключення електроустановок\~ до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника (змонтована прихована проводка-розетка; при включенні напруги на зазначену розетку диск лічильника не обертається, при вимкненні запобіжників напруга в розетці є), виявити яке представники постачальника електроенергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості. Місце самовільного підключення вхідні дроти до приладу обліку за консоллю електричного лічильника. З метою виявлення використовувалися спеціальні технічні засоби дистанційний вимірювач току, двополюсний покажчик напруги. Електрична енергія споживається, електричним лічильником не враховується. Виявлене порушення\~ПКЕЕН зафіксовано в Акті № 216360 від 16 січня 2018 року, який був підписаний трьома представниками енергопостачальника та [PERSON] без зауважень (т. 1 а.с. 6-7). Акт про порушення № 216360 від 16.10.2018 відповідає вимогам п.53 Правил та розділу 4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, яка затверджена постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562 (далі Методика), містить всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. Свідок [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що він спільно з електромонтером [PERSON] , електромонтером [PERSON] провадив перевірку дотримання вимог ПКЕЕН у домоволодінні відповідача. Перед проведенням перевірки вони пред`явили службові посвідчення та з дозволу [PERSON] , який був присутнім у домоволодінні, почали проводити перевірку. Під час проведення перевірки ними було виявлено самовільне підключення, а саме змонтована прихована проводка-розетка, яка була пред`явлена [PERSON] , який хвилювався, однак проти виявленого порушення не заперечував. Далі ними була усунена прихована проводка-розетка та складений Акт про порушення ПКЕЕН у двох примірниках. [PERSON] було роз`яснено, що він має право внести свої зауваження до Акту. Проте, [PERSON] підписав Акт без зауважень. Свідок [PERSON] надав пояснення, аналогічні поясненням свідка [PERSON] Свідок [PERSON] надала пояснення, аналогічні поясненням свідків [PERSON] , [PERSON] , додавши, що складанням Акту про порушення ПКЕЕН займалася саме вона. Акт складався нею у двох примірниках, із застосуванням кальки. Під час заповнення Акту, нею були внесені обов`язкові реквізити, а також була зазначена межа балансової належності зафіксована ними на день перевірки (для індивідуальних будинків у разі відгалуження від лінії електропередачі неізольованим проводом у точці кріплення проводів лінії електропередачі до перших ізоляторів на будівлі або на трубо стояку (при повітряному вводі) як у Акті), тобто межа розподілу балансової належності на об`єкті відповідача знаходилась в точці кріплення проводів лінії електропередачі до перших ізоляторів на будівлі. Вважає, що внаслідок неналежної якості копіювального паперу, який використовувався нею під час складання Акту, на другому примірнику (копії) не відобразилась позначка схеми межі балансової належності. Проте, зі змістом Акту [PERSON] був ознайомлений та підписав його без будь-яких зауважень. Свідок [PERSON] , батько відповідача, у судовому засіданні пояснив, що 16.01.2018 працівниками позивача у домоволодінні відповідача було виявлено приховану розетку. Проте, зазначена розетка була змонтована ще попередніми власниками будинку, вони про неї не знали та нею не користувалися, оскільки вона знаходиться в незручному місці. Під час складання Акту працівники позивача йому нічого не пояснювали, а лише запропонували розписатися у Акті. Акт він підписав без примусу та зауважень. Відповідно до п.п.6 п. 3.1 Методики, ця методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН: 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Відповідно до п.п.3.3 Методики, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Згідно із п. 53 ПКЕЕН, Акт № 216380 від 16 січня 2018 року був розглянутий комісією Костянтинівського РЕМ за участі відповідача [PERSON] , [PERSON] , яка прийняла рішення, оформлене протоколом № 490 від 07.02.2018 року, про розрахунок суми недорахованої електроенергії згідно п.3.1.6 Методики розрахунку об`єму та вартості недорахованої електроенергії внаслідок порушення побутовим споживачем ПКЕЕН за період з 16.01.2015 по 16.01.2018 у розмірі 57517,79 грн (а.с.8 зворот,9). Суд погоджується з розрахунком об`єму та вартості недорахованої електроенергії внаслідок порушення побутовим споживачем ПКЕЕН за період з 16.01.2015року по 16.01.2018 року у розмірі 57517,79 грн, який проведений позивачем, оскільки він відповідає вимогам абзацу 2 п.п. «а» п.3.3 Методики. \~ \~ \~ \~ \~ \~ При\~цьому,\~суд не\~приймає доводи\~відповідача про\~те,\~що \~розрахунок вартості\~та об`єму\~недорахованої електроенергії\~внаслідок порушення\~побутовим споживачем\~ПКЕЕН мав\~бути проведений\~у відповідності\~до п.п.\~2.7,\~3.5\~Методики за\~період не\~більший сумарної\~кількості днів\~за дванадцять\~календарних місяців,\~що передували\~дню виявлення\~порушення до\~дня усунення\~самовільного підключення\~та відхиляє\~їх з\~огляду на\~те,\~що вид\~та характер\~порушення ПКЕЕН,\~яке було\~виявлене у\~відповідача,\~підпадають під\~дію абзацу 2 п.п. «а» п.3.3 Методики. Суд також не вбачає підстав для застосування правової позиції, яка висловлена у постанові ВС/КЦС від 20 червня 2018 року по справі 234/15106/15-ц та на яку посилається відповідач, вказуючи на необхідність застосування п.п.2.7,3.5 Методики, з огляду на те, що правовий висновок у справі 234/15106/15-ц зроблений на підставі інших фактичних обставин (характеру, виду порушення, меж балансової належності тощо). Доводи відповідача про те, що позивачем не надано доказів того, що виявлене у неї порушення неможливо виявити при контрольному огляді приладу обліку, суд також відхиляє, з огляду на таке. Відповідно до ПКЕЕН, контрольний огляд засобу обліку це виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб на наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень. Отже, згідно із положеннями ПКЕЕН контрольний огляд засобу обліку здійснюється візуально, тобто за допомогою органів зору та не передбачає виконання будь-яких дій та використання спеціальних засобів. \~ \~ \~ \~ \~ \~Згідно із\~Актом №\~216360\~від 16.01.2018\~у домоволодінні\~відповідача виявлена\~прихована розетка\~ проводка,\~місце самовільного\~підключення \~вхідні проводи\~за консоллю\~лічильника.\~З метою\~виявлення порушення\~використовувались спеціальні\~технічні засоби дистанційний вимірювач струму, двополюсний покажчик напруги. З огляду на викладене та виходячи із нормативного визначення поняття контрольного огляду засобів обліку, суд приходить до висновку, що виявити порушення при проведенні контрольного огляду працівники позивача можливості не мали, а тому суд уважає, що ця обставина доказуванню не підлягає. Суд також відхиляє доводи відповідача щодо ненадання позивачем доказів про те, що штангенциркуль, який вказаний у акті, дійсно пройшов відповідну повірку з огляду на те, що позивачем, разом із відповіддю на відзив, було надано копію свідоцтва № 775 від 16.06.2017, згідно з яким штангенциркуль зав. 71208271 пройшов повірку (т.1 а.с.78). Доводи відповідача про те, що під час складання Акту [PERSON] не були надані роз`яснення, а також покази свідка [PERSON] в цій частині спростовуються показами свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , які у судовому засіданні, кожен окремо, пояснювали, що виявлене порушення було пред`явлено [PERSON] , також останньому було роз`яснено право на внесення зауважень до Акту. Тим більше, що у судовому засіданні [PERSON] пояснював, що підписувати Акт його ніхто не примушував. Щодо доводів відповідача про невідповідність Акту про порушення ПКЕЕН вимогам діючого законодавства та невірного позначення у Акті схеми меж балансової належності, суд зазначає таке. Сторона відповідача у судовому засіданні наполягала на тому, що ввідний кабель на домоволодінні відповідача був підключений безпосередньо від опори до лічильника та розривів на ізоляторах будинку не мав. Ця обставина, на думку відповідача, свідчила про виконання самовільного підключення до електричної мережі, яка є власністю енергопостачальника, а тому період нарахування вартості електричної енергії не облікованої приладом обліку мав бути менший, ніж три роки. На підтвердження зазначених доводів відповідач посилалася на покази свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , фото-, відеозаписи. Так, свідок [PERSON] , батько відповідача, у судовому засіданні пояснив, що він не погоджується зі схемою межі балансової належності, зазначеною у Акті, бо на час перевірки вхідний кабель будь-яких розривів не мав, та був підключений безпосередньо від опори до лічильника. Свідок [PERSON] , мати відповідача, у судовому засіданні пояснила, що будинок відповідача був підключений до електропостачання вхідним кабелем від опори до лічильника та розривів на ізоляторах будинку не мав. Однак, до показів свідків [PERSON] , [PERSON] суд ставиться критично, оскільки вони є батьками відповідача, а тому є заінтересованими у вирішенні цієї справи на користь відповідача. Свідки [PERSON] , [PERSON] , сусіди відповідача, у судовому засіданні пояснили, що на момент перевірки вони не були присутні у домоволодінні відповідача та їм нічого невідомо про межі балансової належності мереж енергопостачання, а саме зазначили, що вони не звертали уваги на те, чи мав ввідний кабель розриви на ізоляторах будинку, чи ні. Досліджені судом фото-, відеозаписи (а.с.200,239), надані відповідачем на підтвердження вищезазначених доводів, суд до уваги не приймає, оскільки ці записи були зроблені в інший період часу, ніж 16 січня 2018 року день перевірки, а тому не відображають фактичних обставин, які мали місце саме 16 січня 2018 року. Крім того, якість фото-, відеозаписів не дає можливості стверджувати, що навіть в інший час вхідний кабель не мав розривів на ізоляторах будинку. З метою перевірки вищезазначених доводів відповідача судом також допитувались свідки [PERSON] , [PERSON] , працівники Костянтинівського РЕС, які провадили заміну приладу обліку у домоволодінні відповідача після виявленого порушення. Проте, у судовому засіданні вказані свідки не змогли пригадати схему меж балансової належності, а також підтвердити або спростувати доводи відповідача про відсутність розриву вхідного кабелю на ізоляторах будинку. Крім того, на підтвердження таких доводів відповідачем було заявлено клопотання про поновлення строку на подання заяви про долучення доказу та проведення огляду за його місцезнаходженням, а також клопотання про доручення у якості доказу чотирьохжильного кабелю вводу електропостачання в домоволодіння відповідача. Ухвалою суду від 17 жовтня 2019 року у задоволенні такого клопотання було відмовлено у зв`язку з неповажністю причини пропуску строку на подання доказу та його огляд за місцезнаходженням, а також у зв`язку з тим, що клопотання про долучення кабелю в якості доказу та проведення його огляду за місцезнаходженням не містило зазначення індивідуальних характеристик кабелю, що виключало можливість ідентифікувати предмет, який заявлявся в якості доказу та прийти до висновку про належність та допустимість зазначеного доказу. Отже, оскільки стороною відповідача доводи про відсутність розриву на ввідному кабелі на ізоляторах будинку належними та допустимими доказами не підтверджені, суд вважає такі доводи безпідставними та до уваги їх не бере. Натомість свідок [PERSON] , яка входила до складу бригади та провадила перевірку 16.01.2018 року, у судовому засіданні категорично наполягала на тому, що час перевірки ввідний кабель мав розриви на ізоляторах будинку, а також на тому, що схема із зазначенням межі балансової належності в Акті про порушення ПКЕЕН нею заповнена вірно. Обставин, які б давали підстави ставити під сумнів покази свідка [PERSON] судом не встановлено. Також, під час судового розгляду судом перевірялись доводи відповідача про заповнення свідком [PERSON] схеми меж балансової належності після складання Акту у зв`язку із відсутністю відповідної позначки про таку схему на другому примірнику Акту. Так, з Акту № 216360 від 16 січня 2018 року вбачається, що Акт був підписаний [PERSON] без зауважень, що свідчить про те, що на час складання Акту він не заперечував проти зафіксованої схеми балансової належності. Відповідно до висновку експерта №2/22-5/№2/6-18 від 11.03.2019 року (т.1 а.с. 158-167), рукописні записі в оригіналі акту про порушення (ПКЕЕН) № 216360 ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» Костянтинівського РЕМ від 16.01.2018, виконанні у зручній позі для виконавця але на м`якій основі, яка могла складатися з аркуша другого примірника акту і копіювального папера та ін. Відсутність позначки «V» на другому примірнику, який заповнюються під копіювальний папір на третій сторінці акту в розділі «Схема із зазначенням межі балансової належності (заповнюються обов`язково)», в пункті «2)» в місці для відміток (квадрат) ознак зміни первинного змісту не виявлено. Рукописні штрихи позначки «V» та штрихи інших записів виконанні однаковими (м) за фізичними властивостями барвниками (барвником) кулькових (ої) ручок (ки), тобто мають групову належності матеріалу письма. Встановити, чи виконана рукописна позначка «V» графи (квадрат) в пункті «2)» розділу «Схема із зазначенням межі балансової належності (заповнюється обов`язково)» в акті про порушення (ПКЕН) № 216360 ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» Костянтинівського РЕМ від 16.01.2018 року, однією, чи різними писальними приладами (кульковою (ми) ручкою (ми), не виявилося можливим, тому що не було встановлено такої сукупності ідентифікаційних ознак, яка характеризує певний писальний прилад (кулькову ручку). З огляду на відсутність в Акті про порушення ПКЕЕН будь-яких заперечень [PERSON] та висновок експерта, суд визнає достовірними покази свідка [PERSON] про те, що відсутність позначки щодо схеми меж балансової належності на другому примірнику акту утворилась внаслідок неналежної якості копіювального паперу, що використовувалася під час складання Акту. Суд також не приймає до уваги доводи відповідача про недійсність Акту про порушення ПКЕЕН внаслідок не засвідчення [PERSON] підписом схеми електропостачання споживача та вважає їх безпідставними, оскільки жодним нормативно-правовим актом не передбачена необхідність засвідчення споживачем схеми електропостачання у Акті про порушення ПКЕЕН. Ненадання позивачем до суду відеозйомки, яка зазначена у Акті про порушення ПКЕЕН не є законодавство визначеною підставою для визнання Акту про порушення ПКЕЕН недійсним, а тому доводи відповідач в цій частині суд також вважає неспроможними. Отже, аналізуючи досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що Акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення № 216360 від 16.01.2018 складений відповідно до п.53 Правил, а рішення комісії з розгляду Актів, оформлене протоколом №490 від 07 лютого 2018 року, прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені п. 53 Правил та Методикою обчислення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. За таких обставин, суд уважає, що є достатні підстави для стягнення з [PERSON] на користь позивача вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН у розмірі 57517,79 грн.

Outcome: approved