Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-28 00:00:00

І. Виклад позиції заявника. 28.09.2020 року заявники звернулися до суду з вказаною заявою про усиновлення, у якій просили оголосити їх усиновлювачами малолітнього [PERSON] , [INFO] , який на даний час виховується в їхній родині. Матір`ю записати - [PERSON] , [INFO] , яка проживає за адресою: [ADDRESS] . Батьком - [PERSON] , [INFO] , який проживає за адресою: [ADDRESS] . Прізвище дитини « [PERSON] » змінити на « [PERSON] », по батькові « [PERSON] » змінити на « [PERSON] », дату народження « [INFO] » змінити на « [INFO] » ім`я та місце народження дитини залишити без змін. Внести відповідні зміни до актового запису № 44 від 28 квітня 2020 року про народження малолітнього [PERSON] , [INFO] , складений Білозерським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса). Заява мотивована тим, що заявники перебувають у шлюбі з 26 серпня 2016 року. Від шлюбу дітей не має. Заявники хочуть мати повну родину, тому вирішили усиновити дитину, позбавлену батьківського піклування, аби надати їй люблячу родину, сімейний затишок та належні умови для розвитку та виховання. Заявники вказали, що свідомо підходять до усиновлення, розуміють його наслідки. Загальний дохід родини за останні шість місяців складає 66 719 грн. Заявники проживають у власній двокімнатній квартирі. В помешканні чисто та затишно, зроблено сучасний ремонт. В наявності всі необхідні меблі та побутова техніка. Для дитини є окрема кімната, яка буде облаштована відповідно до віку та потреб. За станом здоров`я заявники можуть бути усиновлювачами, до кримінальної відповідальності не притягалися, не знятої чи не погашеної судимості не мають та в розшуку не перебувають. Заявники перебувають на обліку, як кандидати в усиновлювачі в службі у справах дітей Дніпровської районної у м. Херсоні ради. Заявники мають бажання усиновити малолітнього [PERSON] , [INFO] , який виховується в їхній родині. Рішенням виконавчого комітету Дніпровської районної у м. Херсоні ради від 14.08.2020 № 159 [PERSON] призначено опікуном малолітнього [PERSON] та того ж дня хлопчика передано до родини заявників. Малолітній [PERSON] позбавлений батьківського піклування, оскільки його мати [PERSON] відмовилась забрати сина з комунального некомерційного підприємства «Херсонський міський перинатальний центр II рівня ім. 3. С. Клименко» Херсонської міської ради, про що 09.04.2020 складено акт закладу охорони здоров`я та органу внутрішніх справ України про дитину, яку батьки (матір або батько), інші родичі або законний представник відмовилися забрати з пологового будинку, іншого закладу охорони здоров`я. 22.06.2020 мати дитини, [PERSON] , надала нотаріально засвідчену згоду на усиновлення свого сина, [PERSON] , [INFO] . Державна реєстрація народження проведена відповідно до частини першої статті 135 СК України. Заявники підтвердили, що зі станом здоров`я дитини ознайомлені, з правовими наслідками усиновлення ознайомлені. Викладені обставини обумовили підстави звернення заявника до суду з вказаною заявою. ІІ. Заяви(клопотання) учасників справи. 29.10.2020 року [PERSON] та [PERSON] через канцелярію суду подали спільну заяву про розгляд справи без участі, заяву підтримали та просили її задовольнити. 29.10.2020 року Лебідь А.М.., діючи в інтересах Виконавчого комітету Дніпровської районної у місті Херсоні ради як органу Служби у справах дітей на підставі довіреності, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи без її участі, вважали за можливе визнати заявників усиновлювачами. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.09.2020 року провадження у справі відкрито в порядку окремого провадження та призначено судовий розгляд у справі у закритому судовому засіданні на 30.09.2020 року. Розгляд справи призначено 30.10.2020 року не відбувся у зв`язку з перебуванням головуючої судді на лікарняному, відкладено на 29.10.2020 року. У час призначений для розгляду справи, учасники справи не з`явились у поданих через канцелярію суду заявах просили провести розгляд справи без їх участі. Судом, на підставі частини другої ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Судом встановлено, що 26.08.2016 року між [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] укладено шлюб, про що 26.08.2016 року Дніпровським районним у місті Херсоні відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області складено актовий запис №386 та видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . За обліками МВС [PERSON] , [INFO] , станом на 22.11.2019 року до кримінальної відповідальності не притягувався, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває, що підтверджено довідкою серії ІІА №1566809. За обліками МВС [PERSON] , [INFO] , станом на 27.11.2019 року до кримінальної відповідальності не притягувалася, незнятої чи непогашеної судимості не має та в розшуку не перебуває, що підтверджено довідкою серії ІІА №1566810. Згідно висновку про стан здоров`я від 13.11.2020 року, [PERSON] , [INFO] , придатний. Згідно висновку про стан здоров`я від 20.11.2020 року, [PERSON] , [INFO] , придатна. [PERSON] перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Херсонській області як пенсіонер за вислугу років і отримує пенсію Згідно довідки вих.. №122/11, пенсіонер [PERSON] працює в ПП «Блок Баг Сістем» та отримує заробітну плату. За договором купівлі-продажу, посвідченим 03.09.2013 року приватним нотаріусом Херсонського МНО Зоріною Н.В., [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . Вказане додатково підтверджується витягом з ДРРП про реєстрацію права власності №8835502 від 03.09.2013 року. За договором купівлі-продажу, посвідченим 29.07.2004 року приватним нотаріусом Херсонського МНО Ларічевою Н.А., [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . Вказане додатково підтверджується реєстраційним написом зробленим ХДБТІ 05.08.2004 року у реєстровій книзі №2 за реєстровим №21 та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №6754961 від 05.08.2004 року. За договором купівлі-продажу, посвідченим 22.02.2018 року державним нотаріусом Другої Херсонської ДНК [PERSON]., [PERSON] на праві приватної власності належить квартира [ADDRESS] . Вказане додатково підтверджується витягом з ДРРП про реєстрацію права власності №114981574 від 22.02.2018 року. За заявою [PERSON] та [PERSON] начальником служби у справах дітей Дніпровської районної у м. Херсоні ради 27.11.2019 року затверджено акт обстеження умов проживання за адресою: [ADDRESS] . За результатами проходження курсу підготовки з питань виховання дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, подружжя [PERSON] отримали рекомендації щодо можливості усиновлення від однієї до трьох дітей жіночої або чоловічої статі віком від 0 - років, про що 20.11.2019 року видано відповідну довідку. За висновком Служби у справах дітей Дніпровської районної у м. Херсоні ради №2089/07-16 від 11.12.2019 року подружжя [PERSON] та [PERSON] мають всі умови для виховання та утримання дитини і можуть бути усиновлювачами. Батьками [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] та [PERSON] , про що 28.04.2020 року Білозерським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції складено актовий запис №44 та видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] . Відповідно до витягу з ДРАЦС громадян про народження №00026237192 від 29.04.2020 року, відомості про батька [PERSON] , [INFO] записані відповідно до ч. 1 ст. 135 СК України (зі слів матері). [PERSON] надала вільну та безумовну згоду на усиновлення [PERSON] будь-яким громадянином, як в межах України так і за її межами, що підтверджено заявою, посвідченою 22.06.2020 року ПН Білозерського РНО Луб`янським В.А. 09.04.2020 року [PERSON] відмовилася забрати дитину чоловічої статі, народжену [INFO] , з КНП «Херсонський міський перинатальний центр ІІ рівня ім. З.С. Клименко»» ХМР, що підтверджено Актом закладу охорони здоров`я та органу внутрішніх справ України про дитину, яку батьки (матір або батько), інші родичі або законний представник відмовилися забрати з пологового будинку, іншого закладу охорони здоров`я. 30.04.2020 року [PERSON] , [INFO] взятий на первинний облік Службою у справах дітей Білозерської РДА Херсонської області. За розпорядженням голови Білозерської районної державної адміністрації Херсонської області від 04.05.2020 року №120 «Про надання статусу малолітньому [PERSON] » надано статус дитини, позбавленої батьківського піклування, малолітньому [PERSON] , [INFO] , та тимчасово влаштовано до КНП «Херсонський міський перинатальний центр ІІ рівня ім. З.С. Климського» ХМР. За висновком про стан здоров`я, фізичний і розумовий розвиток дитини від 12.06.2020 року [PERSON] має інші уточнені ураження головного мозку. G 93, 8. Згідно довідки №01-31/759, виданої 06.08.2020 року Службою у справах дітей Білозерської РДА Херсонської області, [PERSON] , [INFO] має брата [PERSON] , [INFO] , який проживає з матір`ю [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . 31.07.2020 року відбулося знайомство заявників з малолітнім [PERSON] , що підтверджено відповідним актом. 14.08.2020 року рішенням виконкому Дніпровської районної у м. Херсоні ради №159 «Про встановлення опіки над малолітнім [PERSON] » [PERSON] призначено опікуном малолітнього [PERSON] , [INFO] , до його повноліття. Визначено місце проживання дитини з опікуном. Про передачу дитини у сім`ю опікуна 14.08.2020 року складено відповідний акт. V. Оцінка Суду. Правилами ч. 1 ст. 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин. Відповідно до ч. 1 статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Частинами третьою, четвертою, шостої статті 294 ЦПК України передбачено, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах. Частиною 2 ст. 293 ЦПК України визначено, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про усиновлення. Відповідно до ст. 313 ЦПК України суд розглядає справу про усиновлення дитини за обов`язковою участю заявника, органу опіки та піклування або уповноваженого органу виконавчої влади, а також дитини, якщо вона за віком і станом здоров`я усвідомлює факт усиновлення, з викликом заінтересованих та інших осіб, яких суд визнає за потрібне допитати. Суд розглядає справу про усиновлення повнолітньої особи з обов`язковою участю заявника (заявників), усиновлюваної особи, з викликом заінтересованих та інших осіб, яких суд визнає за потрібне допитати. Відповідно до частин 1, 2 статті 10 ЦПК України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Охорону дитинства в Україні визначено як стратегічний загальнонаціональний пріоритет, що має важливе значення для забезпечення національної безпеки України, ефективності внутрішньої політики держави, і з метою забезпечення реалізації прав дитини на життя, охорону здоров`я, освіту, соціальний захист, всебічний розвиток та виховання в сімейному оточенні встановлює основні засади державної політики у цій сфері, що ґрунтуються на забезпеченні найкращих інтересів дитини (Закон України «Про охорону дитинства»). Відповідно до ч. 2 ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Згідно з ч. 3 ст. 5 СК України держава забезпечує пріоритет сімейного виховання дитини. Відповідно до ст. 207 Сімейного кодексу України, усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду, крім випадку, передбаченого статтею 282 цього Кодексу. Усиновлення дитини проводиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя. Статтею 211 СК України передбачено, що усиновителем дитини може бути дієздатна особа віком не молодша двадцяти одного року, за винятком, коли усиновлювач є родичем дитини. Усиновителем може бути особа, що старша за дитину, яку вона бажає усиновити, не менше як на п`ятнадцять років. Згідно з ст. 217 СК України, усиновлення дитини здійснюється за вільною згодою її батьків. Згода батьків на усиновлення може бути дана ними лише після досягнення дитиною двомісячного віку. Письмова згода батьків на усиновлення засвідчується нотаріусом. Мати, батько дитини мають право відкликати свою згоду на усиновлення до набрання чинності рішенням суду про усиновлення. Статтею 218 СК України згода дитини на усиновлення не потрібна, якщо вона проживає в сім`ї усиновлювачів і вважає їх своїми батьками. Частина перша статті 224 СК України, передбачає, що суд, постановляючи рішення про усиновлення дитини, враховує обставини, що мають істотне значення, зокрема: стан здоров`я та матеріальне становище особи, яка бажає усиновити дитину, її сімейний стан та умови проживання, ставлення до виховання дитини; мотиви, на підставі яких особа бажає усиновити дитину; взаємовідповідність особи, яка бажає усиновити дитину, та дитини, а також те, як довго ця особа опікується вже дитиною; особу дитини та стан її здоров`я, ставлення дитини до особи, яка бажає її усиновити. Згідно до ст. 229 СК України вбачається, що особа, яка подала заяву про усиновлення, може виявити бажання бути записаною у Книзі реєстрації народжень матір`ю, батьком дитини або повнолітньої особи. Суд задовольняє таку заяву усиновлювача у рішенні про усиновлення, якщо це відповідає інтересам дитини. Статтею 233 СК України передбачено, що на підставі рішення суду про усиновлення, в актовий запис про народження дитини, державний орган реєстрації цивільного стану вносить відповідні зміни і видає нове свідоцтво про народження з урахуванням цих змін. Відповідно до п. 6 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 березня 2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» вбачається, що вирішуючи заяву по суті, суд зобов`язаний перевірити наявність передбачених законом підстав для усиновлення, зокрема: чи дали батьки дитини згоду на це (якщо вона необхідна); чи може заявник бути усиновлювачем; чи є дитина відповідно до законодавства суб`єктом усиновлення і чи виконано вимоги ч. 1-3 ст. 218 СК щодо наявності згоди дитини; чи відповідають висновок органу опіки та піклування і дозвіл на усиновлення уповноваженого органу виконавчої влади необхідним вимогам. Відповідно до п. 8 вказаної постанови, за змістом ст. 217 СК у випадках, коли дитина, стосовно якої розглядається питання про усиновлення, має батьків, обов`язковою умовою його позитивного вирішення є їхня вільна та безумовна згода. При цьому необхідно враховувати, що до набрання рішенням суду про усиновлення законної сили кожен із батьків може відкликати свою згоду незалежно від мотивів. Пункт а. ст. 22 Конвенції про захист прав дитини встановлює, що держави-учасниці, які визнають і/чи дозволяють існування системи усиновлення, забезпечують, щоб найкращі інтереси дитини враховувалися в першочерговому порядку, і вони забезпечують, щоб усиновлення дитини дозволяли лише компетентні власті, які визначають згідно з застосовуваними законом і процедурами та на підставі всієї інформації, що має відношення до справи і достовірна, що усиновлення допустимо з огляду на статус дитини щодо батьків, родичів і законних опікунів і що, якщо потрібно, зацікавлені особи дали свою усвідомлену згоду на усиновлення на підставі такої консультації, яка може бути необхідною. Відповідно до пункту 3 статті 1 Європейської конвенції про здійснення прав дітей від 25 січня 1996 року Україна заявляє, що для цілей цієї Конвенції розгляд судовим органом справ, що стосуються дітей, визнається розглядом сімейних справ, зокрема тих, що пов`язані зі здійсненням батьками своєї відповідальності. Відповідно до п. а. ст. 6 вказаної Конвенції під час розгляду справи, що стосується дитини, перед прийняттям рішення судовий орган визначає, чи має він достатньо інформації для прийняття рішення в найвищих інтересах дитини, і в разі необхідності одержує додаткову інформацію, зокрема від суб`єктів батьківської відповідальності. Згідно зі ст. 8 Європейської конвенції про усиновлення дітей (ETS N58), прийнятої 24.04.1967 року в Страсбурзі, і яка, відповідно до ст. 9 Конституції України, є складовою частиною національного законодавства України, компетентний орган приймає рішення про усиновлення лише тоді, коли впевниться, що воно здійснюється в інтересах дитини. Кожного разу компетентний орган звертає особливу увагу на те, щоб це усиновлення забезпечило дитині стабільні та гармонійні домашні умови. З висновком про стан здоров`я дитини заявники ознайомлені. В ході розгляду справи судом встановлено, що заявники мають стійке бажання виховувати та утримувати малолітнього [PERSON] , [INFO] , усиновлення дитини провадиться лише в його інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов їх життя. Враховуючи всі обставини по справі суд приходить до висновку про задоволення заяви в повному обсязі. Суд вважає за можливе у відповідності до ст. ст. 229, 231 СК України задовольнити прохання заявників та змінити прізвище усиновленої дитини з « [PERSON] » на « [PERSON] », по-батькові з « [PERSON] » на « [PERSON] », дату народження з « [INFO] » на « [INFO] » записати заявників батьками усиновленої дитини, про що внести зміни до актового запису про народження дитини. VI. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VII. Розподіл судових витрат між сторонами. Відповідно до ч. 7 ст. 294 ЦПК України, судові витрати не відшкодовуються. VІII. Порядок набрання рішення суду законної сили. Відповідно до ст. 225 СК України усиновлення вважається здійсненим у день набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

Outcome: approved