Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-31 00:00:00

Звернувшись до суду з позовом (а.с.31-22), [PERSON] просить стягнути з [PERSON] на її користь відшкодування збитків за неякісно виконані будівельно-ремонтні роботи у розмірі 9000,00 грн, відшкодування витрат на демонтаж неякісно укладеної підлоги у розмірі 2175,00 грн, неустойку за неякісно виконані роботи та відмову від виконання своїх гарантійних зобов`язань у розмірі 270,00 грн за кожний день, починаючи з 10.08.2018 і до винесення судового рішення. В обґрунтування заявлених вимог позивач послалася на те, що 20 червня 2018 року між нею та відповідачем [PERSON] була укладена усна угода щодо монтажу двошарової підлоги з пінополістеролбетону та піщано-цементної стяжки площею 37,5 кв.м (надалі - робота) на об`єкті, розташованому за адресою: [ADDRESS] (надалі об`єкт), власником якого є її син [PERSON] . За тією ж усною домовленістю вона повинна була сплатити відповідачу 9000,00 грн за виконану роботу та матеріали. 21 червня 2018 року відповідач приступив до виконання роботи й отримав від неї аванс у розмірі 4000,00 грн. Під час виконання роботи вона неодноразово звертала увагу відповідача на появу тріщин, як в шарі пінополістеролбетону, так і в піщано-цементній стяжці, пропонувала виконати армування стяжки та укривання її плівкою, щоб уникнути появи тріщин. На всі ці пропозиції вона отримувала від відповідача відмову та обіцянки, що все буде добре. Вона, маючи сумніви в якості змонтованої підлоги, запропонувала відповідачу укласти письмовий договір підряду на ремонтно-будівельні роботи (надалі Договір), на що відповідач погодився. 23 липня 2018 року робота на об`єкті була виконана і того ж дня був підписаний Договір та Акт виконаних робіт. При підписанні Договору відповідач власноруч поставив на першому аркуші дату 20.06.2018, а на зворотній стороні 23.07.2018. Акт виконаних робіт фактично був підписаний 23 липня 2018 року, а не 23.06.2018 як в ньому зазначено. Місяць «червень» вказано помилково замість «липня». Згідно з вищевказаним актом виконаних робіт вона розрахувалася з відповідачем в повному обсязі. У цьому ж Акті вона зауважила, що роботи з монтажу підлоги були виконані в повному обсязі, але під час виконання робіт нею неодноразово були виявлені тріщини в обох шарах підлоги, які надалі усунені відповідачем шляхом поверхневого шпатлювання. На момент підписання Акту виконаних робіт видимих пошкоджень підлоги не було. Після виконання робіт, 10.08.2018, в період гарантійного строку (який згідно з п. 5.1 Договору складає 2 роки з моменту підписання акту виконаних робіт), нею та [PERSON] були виявлені значні пошкодження піщано-цементної стяжки, а саме: тріщини, вибоїни, руйнування цементного шару, що свідчить про неякісно виконану роботу. Про виявлені недоліки відповідача було негайно повідомлено за телефоном. Того ж дня відповідачеві безпосередньо на об`єкті нею були надані зразки піщано-цементної стяжки з місця її найбільшого руйнування для проведення незалежної будівельно-технічної експертизи, яку обіцяв замовити відповідач. Результатів цієї експертизи вона так і не отримала. Натомість отримала листа, який був пересланий відповідачем її сину [PERSON] електронною поштою і який видався за висновок експерта з обстеження будівель та споруд [PERSON] Подальші її телефонні перемови з відповідачем не сприяли вирішенню проблеми з усунення дефектів підлоги. Тому вважає, що відповідач має відшкодувати їй збитки за неякісно виконані будівельно - ремонтні роботи у розмірі 9000,00 грн. Крім того, відповідно до ст. 883 ЦК України, п.5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» відповідач має сплатити їй неустойку у розмірі 270,00 грн за кожний день (9000,00 грн (вартість замовлення за договором) *3%=270 грн), починаючи з 10.08.2018 року і до винесення судом рішення. Також уважає, що відповідач повинен відшкодувати їй вартість майбутніх витрат на демонтаж підлоги у сумі 2175 грн (37,5 кв.м х 50 грн/ кв.м + 300 грн (вивіз будівельного сміття) = 2175 грн). Розрахунок вартості майбутніх робіт з демонтажу підлоги виконаний з урахуванням вартості аналогічних робіт з демонтажу старої підлоги (за усною домовленістю), виконаних відповідачем до укладення договору підряду на ремонтно будівельні роботи. Відповідач [PERSON] подав відзив (а.с.46-47), в якому позов [PERSON] не визнав у повному обсязі, зазначивши, що дійсно між ним та позивачем був укладений договір підряду на ремонтно-будівельні роботи з терміном виконання з 21.06.2018 по 21.07.2018. Ним та позивачкою було складено письмовий акт виконання робіт, в якому вказано про виконання робіт, зазначених в договорі, в повному обсязі без порушення встановлених договором строків. На момент підписання акту виконаних робіт видимих дефектів (пошкоджень) підлоги не було. Враховуючи погодні умови на час приймання робіт, а саме сильну жару, після передачі виконаних робіт він, як підрядник, зробив замовникові усне застереження про те, що в приміщенні, в якому були виконані роботи, вікна повинні бути щільно закриті, так як при наявності протягів можуть виникнути дефект стяжки. В телефонних переговорах зафіксований факт перемовин, в ході яких замовник повідомив підрядника про те, що певний період часу в приміщенні була відкрита віконна фіранка. Цей факт мав місце після приймання виконаних робіт. Оскільки ст. 884 ЦК України передбачено, що підрядник відповідає за дефекти, виявлені в межах гарантійного строку, якщо не доведе що вони сталися внаслідок неправильної експлуатації об`єкта, вважає що замовником не були виконані інструкції щодо правильної експлуатації об`єкта, так як він проігнорував його застереження. Крім того, не відомо в який період після приймання виконаної роботи на об`єкт завозились будівельні матеріали третіми особами, які пересували і складували їх і могли пошкодити поверхню цементної стяжки, про що позивачка суду не повідомляє. Вважає, що його вина не доведена, причини виявлених в роботі недоліків не встановлені і не доведені. Просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. Позивач подала відповідь на відзив (а.с. 58-59), в якому зазначила, що дійсно на момент підписання акту виконаних робіт видимих пошкоджень підлоги не було. Вона не має відповідної кваліфікації та достатніх знань у сфері будівництва і не могла візуально визначити чи якісно виконані роботи, чи ні. А тому у неї не було підстав не підписувати даний акт. Проте, в цьому акті, вона зауважила, що під час виконання робіт нею були виявлені тріщини в обох шарах підлоги розміром від 1 мм до 4 мм, які надалі були усунені відповідачем шляхом поверхневого шпатлювання. Не маючи достатніх знань з даного питання, вона не може стверджувати, що шляхом поверхневого шпатлювання відповідач усунув недоліки його роботи, а не замаскував їх. І саме тому на момент прийняття виконаної роботи видимих дефектів, про які б вона могла негайно заявити відповідачу, не було. Щодо твердження відповідача, про надання інструкції з правил експлуатації об`єкта, зазначила, що є незрозумілим, що відповідач розуміє під «інструкцією щодо правильної експлуатації об`єкта». Відповідач стверджує, що він зробив замовникові усне застереження стосовно щільно закритих вікон в приміщенні. Проте, відповідач не надав жодного доказу того, що він робив якісь усні чи письмові застереження стосовно вікон. Крім того, відповідач не міг дати таких застережень тому, що під час монтажу підлоги на об`єкті були відчинені вхідні двері та хоча б одне вікно. Тобто відповідач під час виконання робіт сам порушував «власні інструкції», з чим скоріше і пов`язана постійна поява тріщин в обох шарах підлоги. Крім того, під час телефонної розмови з нею 15.08.2018 відповідач стверджував, що він давав інструкції стосовно змочування підлоги водою та укривання її плівкою, а не стосовно вікон. До речі, ці інструкції він сам теж не виконував. Відповідач взагалі не може визначитися, які інструкції він надавав, тому, що жодної інструкції стосовно температурних режимів, зачинених чи відчинених вікон і взагалі можливості ходити по даній підлозі від нього ані вона, ані третя особа не отримували. Також відповідачу було відомо, що ремонтні роботи будуть проводитися надалі у ванній кімнаті, але жодних застережень стосовно неможливості їх виконання та занесення будівельних матеріалів протягом певного часу відповідачем не надавалися ні в письмовому, ні в усному вигляді. Щодо твердження відповідача, що дефекти, виявлені у межах гарантійного строку, сталися внаслідок неправильної експлуатації об`єкта зазначила, що відповідач жодним доказом не довів, що дефекти, виявлені у межах гарантійного строку, сталися внаслідок неправильної експлуатації підлоги. Відповідач також не надав висновків експертів, які б підтверджували належну якість виконаних ним робіт і те, що дефекти стяжки виникли внаслідок неправильної експлуатації підлоги нею та третьою особою. Також, відповідач не довів, що виявлені дефекти підлоги виникли не з його вини, і не приступив до своїх гарантійних зобов`язань. У відповідача було досить часу для виправлення недоліків роботи. Відповідач [PERSON] подав заперечення (а.с.61), в яких зазначив, що позовні вимоги, а також докази, на які посилаються позивач та третя особа, не відповідають обставинам справи, а також вимогам норм матеріального і процесуального права, що було викладено у відзиві на позовну заяву. Суду було надано відповідні сертифікати про відповідність матеріалів, які використовувались при виконанні робіт. В матеріалах справи є лист експерта, в якому викладені технічні умови до виконання робіт щодо цементної стяжки, де вказано, що після укладення для подальшого закріплення бетону необхідний період до 28-29 діб при виконанні певних умов вологості та температурного режиму. Як видно з матеріалів справи, на що було вказано у відзиві, певних умов позивачем додержано не було. Крім того, позивач не заперечує, що після приймання виконаних робіт, третіми особами виконувалися певні роботи, позивач не доказав, що вони виконувалися без порушення певних умов щодо об`єкту позову. На момент подання позовної заяви у позивача і третьої особи відсутні належні докази щодо позовних вимог, передбачені п.4 ст. 853 ЦК України, тому вважає, що його вина не доведена, причини виявлених в роботі недоліків не встановлені та не доведені. Третя особа [PERSON] надав письмові пояснення на позовну заяву (а.с. 42), в яких зазначив, що він є власником квартири [ADDRESS] . В травні 2018 року він приступив до демонтажу підлоги в вищевказаній квартирі, власноруч демонтувавши частину підлоги (близько 8 кв.м) та зрозумів, що власними силами він не впорається. За пропозицією позивача він зателефонував відповідачу і запропонував йому виконати демонтаж 30 кв.м підлоги. Відповідач погодився на дану пропозицію. За усною домовленістю за вищевказану роботу та вивіз будівельного сміття [PERSON] було сплачено 1800 грн (30 кв.м х 50 грн = 1500 грн (демонтаж) +300 грн (вивіз сміття). Всі витрати, пов`язані з демонтажем підлоги, оплачувались позивачем. Відповідач також запропонував свої послуги з монтажу нової підлоги з пінополістеролбетону та піщано-цементної стяжки, наголошував переважно на перевагах цієї технології. Згодом він та позивач погодилися на таку пропозицію. За усною домовленістю вартість монтажу підлоги складала 9000 грн. З відповідачем оговорювалося, що в двох кімнатах на підлогу потім буде укладатися лінолеум, в кухні та коридорі буде укладатися плитка, і якість підлоги повинна відповідати подальшому підлоговому покриттю. 21 червня 2018 року відповідач разом зі своїми помічниками приступив до виконання робіт з монтажу підлоги. Під час виконання робіт він постійно знаходився у власній квартирі й спостерігав за процесом. Проблеми, пов`язані з появою тріщин різного розміру, виникли одразу при укладанні першого шару підлоги. Ним та позивачем неодноразово зверталася увага відповідача на появу тріщин. [PERSON] запевняв, що вони передбачені технологією і на кінцевий результат впливати не будуть. Але при укладенні піщано-цементної стяжки тріщини знов з`явилися. Відповідачу пропонувалося виконати армування, на що відповідач не погодився, мотивуючи тим, що це виконувати необов`язково, що всі дефекти будуть ліквідовані поверхневим шпатлюванням та шліфуванням. Крім того, під час виконання робіт відповідачем були відкриті вхідні двері та хоча б одно вікно було відчинено. Також, відповідач постійно змінював пропорції цементу, піску та води в піщано-цементному розчині, на його думку, не дотримуючи технології. Маючи сумніви в якості змонтованої підлоги, вони з позивачем вирішили запропонувати відповідачу укласти письмовий договір підряду на виконання будівельних робіт. Відповідач погодився укласти договір. Вищевказаний договір та акт виконаних робіт були підписані позивачем та відповідачем 23 липня 2018 року. На момент підписання акту виконаних робіт видимих тріщин не було. Тріщини були виявлені 10.08.2018 ним та позивачем після повернення з відпочинку. Про виявлені недоліки відповідача відразу було повідомлено у телефонному режимі. Всі подальші спроби домовитися з відповідачем з приводу виконання своїх гарантійних зобов`язань та надання ним доказів, що підлога укладена з дотриманням всіх будівельних норм, до позитивного результату не привели. На даний час стан стяжки погіршився, її цементний шар руйнується, навіть при ходьбі по ній, і перетворюється на пісок. Ухвалою судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 26 листопада 2018 року відкрито провадження у цій справі, справу призначено до підготовчого засідання. Ухвалою суду від 12 грудня 2018 року учасникам справи визначені строки на подання відповіді на відзив, заперечення. Ухвалою суду від 16 січня 2019 року у справі призначено будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено. Ухвалою суду від 08 липня 2019 року провадження у справі поновлено. Ухвалою суду від 20 вересня 2019 року підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду; задоволено клопотання учасників справи про виклик судових експертів Солодухіної [PERSON] М [PERSON] , Саєнка Ю [PERSON] , задоволено клопотання позивача про виклик та допит свідків [PERSON] , [PERSON] . Позивач [PERSON] у судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала з підстав наведених в позовній заяві, просила задовольнити позов у повному обсязі. Відповідач [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] не визнав у повному обсязі, підтримавши відзив на позовну заяву, просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Третя особа [PERSON] у судовому засіданні позовні вимоги [PERSON] підтримав, просив їх задовольнити. Дослідивши всі обставини у справі та перевіривши їх доказами, суд прийшов до таких висновків. Судом установлено, що 20 червня 2018 року [PERSON] , в подальшому іменується підрядником, і [PERSON] , в подальшому іменується як замовник, уклали Договір підряду на ремонтно-будівельні робити, в якому домовились про таке: замовник доручає, а підрядник бере на себе зобов`язання виконати ремонтно-будівельні роботи з монтажу підлоги та закупівлю матеріалів на об`єкті, розташованому за адресою: [ADDRESS] . Обсяг виконання робіт - монтаж підлоги з пінополістеролбетону і піщано-цементної стяжки площею 37,5 кв.м, вартість виконання робіт та матеріалів 9000,00 грн без ПДВ (240 грн за 1 кв.м). Роботи виконуються з матеріалів підрядника. Обсяг, вартість, якість робіт, що становлять предмет Договору, оговорені Підрядником та Замовником до початку робіт. За виконану роботу замовник зобов`язується виплатити підряднику грошову винагороду в розмірі, зазначеному в Договорі на ремонтно-будівельні роботи (п. 1 Договору) (а.с.6-7). Відповідно до п.4 Договору, підрядник зобов`язаний своєчасно, до закупівлі, узгодили з замовником вибір матеріалів використовуваних при веденні робіт (п.4.1.1.); виконувати всі роботи в обсязі і в строки, передбачені пунктами 1.1., 2.1., та 2.2. цього Договору; завершити всі роботи і здати їх результати замовнику не пізніше терміну, зазначеного в п. 2.2. цього Договору (п.4.1.2). Контролювати дотримання робітниками трудової дисципліни, дбайливе ставлення їх до майна замовника на об`єкті, забезпечити якість робіт, що виконуються за цим Договором (п.4.1.3). За свій рахунок усунути недоробки і /або дефекти у виконаних роботах, допущені з його вини, до моменту підписання сторонами Акту здачі-приймання; під час гарантійного терміну за свій рахунок усувати всі виявлені на об`єкті дефекти в роботах (п.4.1.4). Відповідно до п.5 Договору, підрядник дає гарантію на всі види виконаних робіт згідно з Договором робіт протягом двох років, з дня підписання сторонами Акту здачі приймання і зобов`язується усунути усі дефекти, виявлені під час експлуатації об`єкту (руйнування підлоги протягом гарантійного терміну). Пунктом 8 Договору встановлено, що за порушення прийнятих за Договором зобов`язань сторони несуть майнову (матеріальну) відповідальність відповідно до чинного законодавства України. Відповідно до Акту виконаних робіт від 23 червня 2018 року (фактично складений 23 липня 2018 року, що визнано сторонами) підрядник та замовник склали цей акт про те, що підрядник виконав роботи по монтажу підлоги в квартирі [ADDRESS] . Загальна сума виконаних робіт складає 9000,00 грн без ПДВ. Роботи, зазначені в договорі, виконані підрядником в повному обсязі. Під час монтажу підлоги замовником були виявлені тріщини в пінополістеролбетоні та піщано цементній стяжці розміром від 1 до 4 мм, які були усунені підрядником шляхом поверхневого шпатлювання. Замовник розрахувався з підрядником згідно з Договором в повному обсязі (а.с.7). 10 серпня 2018 року, в період гарантійного терміну, позивачем були виявлені пошкодження піщано цементної стяжки, а саме: тріщини, вибоїни, руйнування цементного шару (а.с.8-12), про що позивачем було повідомлено відповідача. Проте, гарантійні зобов`язання за Договором відповідачем виконані не були, що ним не спростовано. Відповідно до висновку № 737-743 від 26 червня 2019 року за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи (а.с.88-99), цементно-піщана стяжка підлоги, виконана у квартирі [ADDRESS] площі (37,5 кв.м) має дефекти у вигляді тріщин, сколів та напилення піску. Якість виконаних робіт з монтажу двошарової підлоги (із пінополістеролбетону та цементно-піщаної стяжки) на об`єкті, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , не відповідає вимогам нормативних документів у галузі будівництва та експлуатаційним умовам. Причиною неякісно виконаних робіт по улаштуванню цементної стяжки, яка призвела до виникнення дефектів на змонтованій на об`єкті, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] є невідповідність класу міцності використаної бетонної суміші. Матеріал бетонної стяжки на об`єкті, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , не відповідає будівельним нормам в частині класу міцності, а саме: показники ультразвукового приладу УКС-МГ4С по міцності бетону на стиск в МПа знаходиться за межами, регламентованих у ДБН в.2.6 -98:2009 «Конструкції будинків і споруд. бетонні та залізобетоні конструкції. основні положення» (8), тобто менш ніж С8/10 (10МПА). Згідно (7) у процесі твердіння розчинової суміші слід забезпечувати відповідно вентиляцію та провітрювання приміщень, особливо впродовж перших двох днів після нанесення самовирівнювальної розчинової суміші на основу, тобто відчинені двері та вікна під час виконання робіт не пов`язані з проявами тріщин в обох шарах підлоги. Експерт [PERSON] у судовому засіданні пояснила, що двошарова підлога (із пінополістеролбетону та цементно-піщаної стяжки) на об`єкті за адресою: [ADDRESS] до експлуатації не придатна, є крихкою та перетворюється у пісок. \~ \~ \~ \~ \~ \~ Вирішуючи питання про характер правовідносин, які склались між сторонами, суд виходить як і з норм\~Закону України «Про захист прав споживачів»,\~так і з відповідних норм\~Цивільного Кодексу України\~та іншого законодавства, що регулюють ті ж питання і не суперечать Закону. Згідно із ч.1\~ст. 626 ЦК\~України\~договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.\~Стаття 627 ЦК України\~визначає, що сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього\~Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Згідно ч.1\~ст. 628 ЦКУ\~зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. В ч.1\~ст. 638 ЦК України\~зазначено,що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Частиною 5\~ст. 653 ЦК України\~визначені правові наслідки зміни або розірвання договору. Так, якщо договір змінений або розірваний у зв`язку з істотним порушенням договору однією із сторін, друга сторона може вимагати відшкодування збитків, завданих зміною або розірванням договору. Відповідно до ст. 837 ЦК України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на всій ризик виконати певну роботи за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу (ч.1). Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовнику (ч.2). Так правовідносини, що виникли між позивачем та відповідачем за своєю сутністю є договором підряду. Сторони досягли згоди по всім істотним умовам, відповідач виконав роботу на замовлення позивача. Разом з тим, досліджені докази свідчать, що у спірних правовідносинах з боку відповідача мало місце істотне порушення умов договору, коли шкода, завдана таким порушенням фактично позбавила позивача того, на що вона розраховувала при укладенні договору. Відповідач належним чином не виконав свої зобов`язання, що призвело до істотного порушення договору та настання реальних збитків для позивача. Відповідно до ст.\~22\~ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до\~ст. 1-1 Закону України «Про захист прав споживачів», цей Закон регулює відносини між споживачами товарів (крім харчових продуктів, якщо інше прямо не встановлено цим Законом), робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг.\~ Згідно із п. 22 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів», споживачем є фізична особа, яка придбаває, замовляє, використовує або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов`язаних з підприємницькою діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. Відповідно до ч. 4 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» за наявності у роботі (послузі) істотних недоліків споживач має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків. Згідно п.12 ст. 1 Закону України «Про захист прав споживачів», істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення,виник з вини виробника (продавця,виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причині при цьому наділений хоча б однією з нижче наведених ознак: а)він взагалі не може бути усунутий; б)його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором. \~ \~ \~ \~ \~ Відповідно до п.п.1,5 ч.1\~ст. 4 Закону України «Про захист прав споживачів»\~споживачі під час придбання, замовлення або використання продукції, яка реалізується на території України, для задоволення своїх особистих потреб мають право на належну якість продукції та обслуговування; відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок недоліків продукції (дефекту в продукції), відповідно до закону. \~ \~Відповідно до\~приписів п.\~1\~ ч.\~1\~ ст.\~8\~Закону України\~«Про захист\~прав споживачів»\~ у\~ разі\~виявлення протягом\~встановленого гарантійного\~строку істотних\~недоліків,\~які виникли\~з вини\~виробника товару\~(продавця,\~виконавця),\~або фальсифікації\~товару,\~підтверджених за\~необхідності висновком\~експертизи,\~споживач,\~в порядку\~та у\~строки,\~що встановлені\~законодавством і\~на підставі\~обов`язкових\~для сторін\~правил чи\~договору,\~має право\~за своїм\~вибором вимагати\~від продавця\~або виробника,\~зокрема,\~ розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми. Висновком № 737-743 від 26 червня 2019 року за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи (а.с.88-99) встановлено, що якість виконаних робіт з монтажу двошарової підлоги (із пінополістеролбетону та цементно-піщаної стяжки) на об`єкті за адресою: [ADDRESS] , не відповідає вимогам нормативних документів у галузі будівництва та експлуатаційним умовам. Причиною неякісно виконаних робіт по улаштуванню цементної стяжки, яка призвела до виникнення дефектів на змонтованій на об`єкті за адресою: [ADDRESS] є невідповідність класу міцності використаної бетонної суміші. Матеріал бетонної стяжки на об`єкті, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] , не відповідає будівельним нормам в частині класу міцності, а саме: показники ультразвукового приладу УКС-МГ4С по міцності бетону на стиск в МПа знаходиться за межами, регламентованих у ДБН в.2.6 -98:2009 «Конструкції будинків і споруд. бетонні та залізобетоні конструкції. основні положення» (8), тобто менш ніж С8/10 (10МПА). Отже, зазначене свідчить, що виявлені позивачем протягом гарантійного строку недоліки двошарової підлоги (із пінополістеролбетону та цементно-піщаної стяжки) на об`єкті за адресою: [ADDRESS] є істотними та виникли з вини виконавця, а тому згідно із п. 1 ч. 1 ст. 8, п.4 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» позивач має право на розірвання договору та повернення сплаченої за договором грошової суми у розмірі 9000,00 грн, а також на відшкодування збитків у вигляді майбутніх витрат на демонтаж підлоги у сумі 2175 грн. Зазначений розмір збитків у сумі 2175 грн відповідач у судовому засіданні не заперечував, пояснивши, що визначена сума відповідає ринковій вартості робіт з демонтажу підлоги та вивозу сміття. Отже, з відповідача на користь позивача слід стягнути в рахунок відшкодування збитків за неякісно виконані будівельно - ремонтні роботи у розмірі 9000,00 грн, в рахунок відшкодування витрат на демонтаж неякісно укладеної підлоги у розмірі 2175,00 грн. Стягуючи з відповідача на користь позивача вищевказані грошові суми, суд відхиляє доводи відповідача щодо відсутності його вини у істотних недоліках двошарової підлоги на об`єкті, який знаходиться за адресою: [ADDRESS] та вважає їх безпідставними, оскільки належних та допустимих доказів на підтвердження зазначених доводів відповідачем не надано та про наявність таких доказів не зазначено. Суд також не приймає до уваги доводи відповідача про необґрунтованість висновку експертизи з огляду на таке. Пунктом 1.4 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5) передбачено, що під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз, а також нормативно-правові акти та нормативні документи (міжнародні, національні та галузеві стандарти, технічні умови, правила, норми, положення, інструкції, рекомендації, переліки, настановчі документи Держспоживстандарту України), а також чинні республіканські стандарти колишньої УРСР та державні класифікатори, галузеві стандарти та технічні умови колишнього СРСР, науково-технічна, довідкова література, програмні продукти тощо. Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта. Висновок експертизи № 373-743 від 26.06.2019 є деталізованим, обґрунтованим та проведеним особами, які повністю відповідають критеріям, визначеним для судових експертиз вимогами ЦПК України та Закону України «Про судову експертизу», мають необхідний професійний досвід та фахову спеціалізацію та які були попереджені про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а тому твердження відповідача про необґрунтованість висновку експерта є безпідставним. Разом з тим, суд не вбачає підстав для задоволенні позовних вимог в частині стягнення неустойки за неякісно виконані роботи та відмову за виконання своїх гарантійних зобов`язань у розмірі 270 грн за кожний день, починаючи з 10.08.2018 року і до винесення судового рішення, з огляду на таке. Частиною 5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» передбачено, що у разі коли виконавець не може виконати (прострочує виконання) роботу (надання послуги) згідно з договором, за кожний день (кожну годину, якщо тривалість виконання визначено у годинах) прострочення споживачеві сплачується пеня у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги), якщо інше не передбачено законодавством. У разі коли вартість роботи (послуги) не визначено, виконавець сплачує споживачеві неустойку в розмірі трьох відсотків загальної вартості замовлення. Тобто, згідно з ч.5 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів» неустойка у вигляді пені у розмірі трьох відсотків вартості роботи (послуги) сплачується у випадках прострочення виконання роботи згідно із договором. В даному випадку, роботи за договором були виконані у строки, обумовлені Договором, що не заперечувалось сторонами у судовому засіданні, а тому законодавчо визначені підстави для стягнення неустойки відсутні. За таких обставин позов слід задовольнити частково. Відповідно до ст. 141 ЦПК України, суд присуджує стягнути з відповідача на користь держави судовий збір у розмірі 768,40 грн. Крім того, згідно із ч.9 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути, витрати, пов`язані з проведення експертизи у розмірі 5834,00 грн.

Outcome: partial