Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-25 00:00:00

Зміст позовних вимог, пояснення сторін. 26 лютого 2020 року позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача, [PERSON] , про розірвання шлюбу. В обґрунтування позову посилається на те, що 10 червня 2016 року зареєструвала шлюб з відповідачем по справі. Від подружнього життя мають сина [PERSON] , [INFO] . Сімейні відносини з відповідачем не склалися, з початку лютого подружжя мешкає окремо, розірвання шлюбу є єдиним виходом для припинення відносин, які залишилися існувати лише формально, оскільки фактично шлюбні відносини припинені з лютого 2020 року. Всі намагання сторін зберегти сім`ю, помиритися, не дали результатів, тому спільне життя стало не можливим. Вважає, що шлюб з відповідачем розпався остаточно і примирення неможливе. Позивачка надала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності. Відповідач в судове засідання не з`явився, надав суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, на розірванні шлюбу наполягає. Ухвалою судді від 10 березня 2020 року дану справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням сторін (без виклику) за наявними у справі матеріалами. Від сторін не надійшло заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження чи клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін. Беручи до уваги, що справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, відповідно до ч.2ст.\~247\~ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Фактичні обставини справи, встановлені судом. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню. Матеріалами справи встановлено, що 10 червня 2016 року Ізюмським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального правління юстиції у Харківській області зареєстровано шлюб між учасниками справи, актовий запис № 96. Сторони припинили подружні відносини у лютого 2020 року, спільне господарство не ведеться, втрачені фізичні та духовні зв`язки. У відповідності до\~статті 112 СК України\~суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги припинення сімейних стосунків та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення. Позивачка вказує\~суду,\~що сумісне\~подружнє життя\~не склалося,причиною розірвання шлюбу стали різні погляди на життя, сторони не могли дійти спільної думки у вирішенні важливих питань. Вважає, що подальше шлюбне життя та збереження шлюбу суперечить її інтересам. Норми права, що регулюють правовідносини під час розгляду справи. Відповідно до ч. 2\~ст.114\~Сімейного кодексу\~України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу. Згідно зі\~ст. 24 СК України\~шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивачка та відповідач наполягають на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим. Таким чином, суд приходить до висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що має істотне значення. Відповідно до\~ст. 113 СК України\~особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Після розірвання шлюбу позивачка бажає змінити своє шлюбне прізвище « [PERSON] » на дошлюбне « [PERSON] ».. Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог ( ч. 1 ст. 141 ЦПК України).

Outcome: approved