Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-26 00:00:00

І. Виклад позиції позивача. 04.05.2018 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом до відповідача, у якому просив виключити відомості про нього як батька, з актового запису про народження [INFO] дитини, [PERSON] . В обґрунтування заявлених вимог позивач вказав, що 26.10.2007 року уклав шлюб з відповідачем. З 2011 року шлюбні відносини між сторонами було фактично припинено. Не дивлячись на це, [INFO] [PERSON] народила доньку [PERSON] , і, оскільки, шлюб на той час розірвано не було - записала батьком дитини позивача. Позивач вважає, що не може бути батьком цієї дитини, оскільки, у той час коли відповідач завагітніла перебував за межами України. Відомостями про біологічного батька дитини не володіє. За таких обставин позивач змушений звернутись до суду з вказаним позовом. ІІ. Виклад позиції відповідача. 27.08.2020 року відповідач, через канцелярію суду подала заяву про визнання позову, не заперечила проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, а саме виключення відомостей про [PERSON] , як батька дитини [PERSON] з актового запису про її народження. Підготовче судове засідання просила провести без її участі. Додатково просила суд прийняти як доказ висновок експерта проведений за заявою позивача. ІІІ. Процесуальні дії суду у справі. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 04.05.2018 року вказана справа передана в провадження судді Херсонського міського суду Херсонської області Дорошинської В.Е. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 05.07.2018 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. З метою виконання вимог ч. 1 ст. 189 ЦПК України призначено підготовче судове засідання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 21.01.2019 року призначено по цивільній справі молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставлено наступні питання: Чи наявне кровне споріднення між [PERSON] , [INFO] , уродженця м. Жаган, Польща, та дитиною [PERSON] , [INFO] , матір`ю якої є [PERSON] ? Чи є дитина [PERSON] , [INFO] , донькою позивача [PERSON] , [INFO] , уродженця м. Жаган, Польща? Проведення молекулярно-генетичної експертизу доручено Миколаївському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, що знаходиться за адресою: 54003, м. Миколаїв, вул. 1 Воєнна, 2-А. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 25.02.2020 року на адресу суду надійшло клопотання судового експерта від 18.02.2019 року №159 про уточнення запитання поставленого на вирішення експерту при проведенні молекулярно-генетичної експертизи за матеріалами цивільної справи №766/8111/18. Додатково зазначено, що у разі незадоволення клопотання в 45-денний термін ухвалу суду буде залишено без виконання. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 07.03.2019 року поновлено провадження у справі та призначено судове засідання. 18.03.2019 року [PERSON] , яка діє в інтересах позивача, подала клопотання про уточнення питання експертизи, у якому просила задовольнити клопотання судового експерта Миколаївського НДЕКЦ про уточнення запитння та ухвалити рішення про уточнення питання поставленого на розгляд молекулярно-генетичної експертизи, виклавши його в наступній редакції: Чи є [PERSON] , [INFO] біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , біологічною матір`ю якої є [PERSON] ? Також просила провести судовий розгляд даного клопотання за відсутності позивача та його представника. 15.04.2019 року на адресу суду з Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України надійшло повідомлення про неможливість проведення молекулярно-генетичної експертизи від 04.04.2019 №159 у зв`язку з тим, що доповнення до ухвали на адресу експертної установи не надходило. На підставі розпорядження керівника апарату Херсонського міського суду Херсонської області від 22.04.2020 року та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.04.2020, цивільна справа передана 22.04.2020 на розгляд судді Булах Є.М. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 23.04.2020 року цивільну справу прийнято до провадження. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 13.05.2020 року призначено у цивільній справі молекулярно-генетичну експертизу, на вирішення якої поставити питання: чи наявне кровне споріднення між [PERSON] , [INFO] , уродженця м. Жаган, Польща, та дитиною [PERSON] , [INFO] , матір`ю якої є [PERSON] ?; чи є [PERSON] , [INFO] біологічним батьком [PERSON] , [INFO] , біологічною матір`ю якої є [PERSON] ?. Проведення молекулярно-генетичної експертизу доручено Миколаївському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України, що знаходиться за адресою: 54003, м. Миколаїв, вул. 1 Воєнна, 2-А. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. 05.08.2020 року на адресу суду з Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України надійшло повідомлення про неможливість проведення молекулярно-генетичної експертизи від 27.07.2020 №596 у зв`язку з тим, що зразки біологічного матеріалу [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] не надходили. Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 12.08.2020 року провадження у цивільній справі відновлено, продовжено розгляд справи зі стадії підготовчого провадження та призначено судове засідання у справі на 27.08.2020 року. У судове засідання у час призначений для розгляду справи позивач не з`явився, 27.08.2020 року через канцелярію суду [PERSON] , діючи в інтересах позивача на підставі ордеру, подала заяву про розгляд справи у відсутності позивача, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити. У час призначений до розгляду справи відповідач у судове засідання не з`явилась. 27.08.2020 року через канцелярію суду подала заяву про визнання позову, не заперечила проти задоволення позовних вимог в повному обсязі, а саме виключення відомостей про [PERSON] , як батька дитини [PERSON] з актового запису про її народження. Підготовче судове засідання просила провести без її участі. Додатково просила суд прийняти як доказ висновок експерта проведений за заявою позивача. У час призначений до розгляду справи представник третьої особи у судове засідання не з`явився. Кондоні Л.В. , діючи на підставі довіреності в інтересах третьої особи 27.08.2020 року через канцелярію суду подала заяву про проведення судового засідання у її відсутності, при вирішенні даної справи покладається на розгляд суду. Таким чином, враховуючи згоду позивача та згоду відповідача про розгляд справи у їх відсутності, за наявних відомостей в матеріалах справи про належне повідомлення учасників справи про день, час та місце судового розгляду справи, суд постановив розглянути справу за відсутності учасників справи, крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову тощо) не застосовувались. ІV. Фактичні обставини справи, встановлені судом та зміст правовідносин. Судом встановлено, що 26 жовтня 2007 року між [PERSON] , [INFO] та [PERSON] , [INFO] укладено шлюб, про що Дніпровським відділом реєстрації актів цивільного стану Херсонського міського управління юстиції 26.10.2007 року в книзі реєстрації шлюбів зроблено запис №775 та видано свідоцтво про шлюб серії [NUMBER] . Прізвище дружини після одруження « [PERSON] ». Рішенням Комсомольського районного суду м. Херсона від 24.10.2013 року шлюб між позивачем та відповідачем розірвано. [INFO] народилася [PERSON] , про що Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Комсомольського районного управління юстиції у м. Херсоні 27.03.2014 року зроблено відповідний запис за №174 та видано свідоцтво про народження серії [NUMBER] . Батьком [PERSON] вказано [PERSON] . За інформацією з Головного центру обробки спеціальної інформації, наданої на адвокатський запит №б/н від 31.01.2018 року, [PERSON] з 05.05.2013 року по 15.08.2013 року перебував зв межами України. Згідно висновку експертного дослідження від 01.06.2020 №6п, проведеного на замовлення позивача, біологічна спорідненість [PERSON] (об`єкт 1) відносно [PERSON] (об`єкт №2) виключається. V. Оцінка Суду. Із запровадженням з 15 грудня 2017 року змін до ЦПК України законодавцем принципово по новому визначено роль суду у позовному провадженні, а саме: як арбітра, що надає оцінку тим доказам та доводам, що наводяться сторонами у справі, та не може діяти на користь будь-якої із сторін, що не відповідатиме основним принципам цивільного судочинства. Відповідно до пунктів 1, 2, 4, 5, 6, 12 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, верховенство права; повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення. Зі змісту статей 10, 11, 12, 13 ЦПК України в узагальненому вигляді, при вирішенні цивільного спору суд керується Конституцією України, законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, застосовує інші правові акти, враховує завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, особливості предмета спору та ціну позову, складність справи, її значення для сторін та час, необхідний для розгляду справи, покладення доведення обставин, які мають значення для справи, саме сторонами, права яких є рівними, як і покладення саме на кожну сторону ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій та з урахуванням меж заявлених вимог та заперечень та обсягу поданих доказів. Відповідно до ст.ст.15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно ч. 1 і ч. 2 ст. 5 СК України держава охороняє сім`ю, дитинство, материнство, батьківство, створює умови для зміцнення сім`ї. Держава створює людині умови для материнства та батьківства, забезпечує охорону прав матері та батька, матеріально і морально заохочує і підтримує материнство та батьківство. Відповідно до ст.136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статті 122 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм СК України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» особа, яка записана батьком дитини, має право оспорювати своє батьківство, пред`являти позов про виключення запису про нього, як батька з актового запису про народження дитини. Відповідно до цієї ж Постанови при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів предметом доказування в справах про оспорювання батьківства є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Згідно ч.2 ст.136 СК України у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Пунктами 2.13, 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5 встановлено, що підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є: рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану. За вимогами ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.82 ЦПК України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд немає обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників. Згідно із ч. 4 ст. 200 ЦПК України, ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Частиною 1 ст. 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи. Оскільки відповідач визнав позов у повному обсязі, про що відповідачем було направлено на адресу суду письмову заяву, таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, узгоджується з висновком експертного дослідження, який сприйнято відповідачем як доказ, суд дійшов висновку про наявність законних підстав для задоволення позову у повному обсязі. VІ. Заходи забезпечення позову (заяви). Заходи забезпечення позову (заяви) судом не застосовувалися. VIІ. Розподіл судових витрат між сторонами. Згідно ч. 1 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Частиною 1 та 2 статті 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Квитанцією №2335/з15 від 03.05.2018 року підтверджується, що позивач при зверненні до суду сплатив суму судового збору у розмірі 704, 80 грн. Відповідно до положень ч. 1 ст. 142 ЦПК України, що кореспондується зі змістом ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. Враховуючи викладені норми чинного законодавства України та ту обставину, що відповідач визнав позов в підготовчому судовому засіданні, тобто до початку розгляду справи по суті, позивачу слід повернути з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при зверненні до суду з даним позовом у розмірі 352,40 грн. На підставі викладеного,

Outcome: approved