Jurisdiction: civil
Date: 2015-12-30 00:00:00

Згідно позовної заяви, уточнень до позову, усних пояснень представників позивача в судовому засіданні, 08 жовтня 2014 року до Відділу освіти, молоді та спорту Летичівської районної державної адміністрації Хмельницької області (далі Відділ) надійшло подання прокуратури Летичівського району Хмельницької області про усунення порушень вимог законодавства, причин та умов, що їм сприяють. В поданні вказано, що згідно внутрішнього трудового розпорядку роботи Летичівського НВК №2 [PERSON] ступенів-гімназія (далі НВК), затвердженого наказами від 27 серпня 2012 року, 27 серпня 2013 року тривалість робочого часу нічного сторожа складає з 18 год. до 24 год. та з 06 год. до 08 год. В періоди з січня по червень 2012 року, з вересня по грудень 2013 року, з січня по липень 2014 року директором НВК [PERSON] подавались до централізованої бухгалтерії Відділу накази про нарахування сторожам 35% доплат за роботу в нічний час від посадової ставки за повністю відпрацьовані робочі години в місяць, а бухгалтерією проводилося нарахування заробітної плати сторожам в НВК згідно табеля обліку робочого часу та вказаних наказів. При зясуванні обставин сторож [PERSON] пояснив, що його робочий день триває з 18 год. до 24 год. та з 06 год. по 08 год., а з 24 год. до 06 год. територія школи, майно та приміщення залишаються без охорони, такий графік роботи встановлено директором НВК [PERSON] Згідно довідки Деражнянської міжрайонної державної фінансової інспекції про перевірку дотримання законодавства України при здійсненні нарахувань та виплат заробітної плати сторожам НВК упродовж 2012-2014 років, зайве нараховування доплат за фактично невідпрацьований час нічним сторожам допущено директором НВК [PERSON], яка безпідставно надавала накази про нарахування доплат сторожам за роботу у нічний час, а також головним бухгалтером Відділу [PERSON], якою при нарахуванні заробітної плати не брались до уваги табелі обліку робочого часу. Централізованій бухгалтерії Відділу графіки роботи працівників НВК не подавались і не подаються, даний документ зберігається в НВК і слугує для внутрішнього використання. Саме керівник НВК несе безпосередню відповідальність за правильність та точність інформації, яка зазначена в документах як у табелі робочого часу, так і у наказах про нарахування доплат сторожам, та своїм підписом підтверджує достовірність зазначених у ній даних. Головний бухгалтер централізованої бухгалтерії Відділу контролює роботу всіх бухгалтерів, а табелі робочого часу та наказ директора НВК щодо оплати праці в нічний час подавались НВК до 5 числа кожного місяця і приймались бухгалтером, який відповідав за бухгалтерський облік НВК з метою нарахування авансу. В січні 2015 року Відділом для директора НВК [PERSON] направлявся лист про відшкодування шкоди в сумі 5995 грн., проте добровільно відшкодувати шкоду вона відмовилася. Оскільки в справі два співвідповідачі - [PERSON] і [PERSON], Відділ позовні вимоги підтримує про стягнення з них завданої матеріальної шкоди солідарно в розмірі середньомісячного заробітку. В назване судове засідання представник Відділу не зявився. Відповідач [PERSON] та її представник адвокат [PERSON] проти позовних вимог заперечили та пояснили, що працює директором НВК з 2008 року. Основний документ, який є підставою для нарахування та виплати заробітної плати це табель обліку робочого часу. Форма обліку робочого часу містить окрему графу робота в нічний час, що передбачає відмежування та окремий облік робочого часу працівника в нічний час. Накази про нарахування сторожам 35% доплат за роботу в нічний час дійсно оформлялись, однак такі видавались ще попередніми директорами шкіл, тому й практика їх оформлення була продовжена, крім того централізована бухгалтерія Відділу вимагала їх подання. Під час її керівництва НВК робота навчального закладу неодноразово перевірялася і не було виявлено будь-яких порушень, такі виявлені лише прокуратурою у вересні 2014 року. Їй не було відомо, що нарахування коштів сторожам за роботу в нічний час проводилось невірно. Централізованою бухгалтерією Відділу, до складу якої входить 10-12 бухгалтерів, здійснюється нарахування заробітної плати і вимагалось подання заповненого табеля обліку робочого часу та наказу про нарахування доплат сторожам наперед - до 05 числа поточного місяця, хоча працівники ще не відпрацювали робочі дні. Зазначені табель та накази приймались бухгалтерією без жодних зауважень і на їх підставі нараховувалась заробітна плата. Таке подання вказаних документів наперед і на їх підставі нарахування заробітної плати також наперед є невірним, бухгалтерія не мала права на підставі таких документів нараховувати заробітну плату. Як наслідок, неодноразово мали місце випадки, коли працівник з обєктивних причин не відпрацьовував ті години, які вже були зазначені у табелі, тому проводився перерахунок заробітної плати, до бухгалтерії Відділу подавались відповідні уточнення з підтверджуючими документами, в подальшому з працівника зайво виплачені кошти утримувались із заробітної плати. Крім того, на початку кожного навчального року графік внутрішнього трудового розпорядку НВК погоджувався з Відділом, тому Відділу було відомо про режим роботи сторожів і працівники централізованої бухгалтерії Відділу повинні були перевірити правильність нарахування коштів сторожам самостійно. У звязку із цим в її діях немає вини у заподіянні шкоди Відділу, а вина має місце в діях працівників бухгалтерії якими здійснювались відповідні нарахування заробітної плати сторожам на підставі табеля обліку робочого часу та наказу про нарахування доплат сторожам, які подавались на вимогу до централізованої бухгалтерії Відділу на початку поточного місяця вже повністю заповнені. В наказі Міністерства освіти України від 15 квітня 1993 року чітко передбачено розмір доплати сторожам, що працюють в нічний час, тому окремого наказу чи розпорядження про проведення надбавки, крім табеля обліку робочого часу, не потрібно. У даній справі можливе лише стягнення шкоди з винної особи в розмірі середньомісячного заробітку, проте Відділом пропущено строк видачі відповідного розпорядження про здійснення відрахування середньомісячного заробітку у відповідності до вимог ст. 136 КЗпП України, а натомість предявлено позов до суду про стягнення шкоди понад середній заробіток, що також є підставою для відмови в позові. В назване судове засідання відповідач [PERSON] та її представник адвокат [PERSON] не зявилися. Відповідач [PERSON] проти позовних вимог заперечила та вказала, що у централізованій бухгалтерії Відділу головним бухгалтером працювала з травня 2007 року по 22 вересня 2014 року. Підставою для нарахування заробітної плати працівникам НВК був табель обліку використання робочого часу, а для нарахування сторожам нічних доплат в розмірі 35% - наказ директора НВК у якому було зазначено кількість відпрацьованих вночі годин. Ці документи подавалися у централізовану бухгалтерію Відділу до 5 числа поточного місяця вже заповнені наперед. Заповнення даних документів необхідно тому, що згідно ст. 115 КЗпП України виплата заробітної плати проводиться регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором, а Колективним договором Відділу визначено, що виплата заробітної плати за І половину місяця проводиться 15 числа, за ІІ половину місяця 29 числа. В разі змін протягом місяця в роботі працівника (відпустка, лікарняний тощо) до централізованої бухгалтерії Відділу з НВК подавався уточнений табель обліку робочого часу та відповідні підтверджуючі документи (накази про відпустку, листки про тимчасову непрацездатність, тощо). Достовірність зазначених відомостей у табелі обліку використання робочого часу про роботу сторожів та наказах про нарахування сторожам доплат за роботу в нічний час централізованою бухгалтерією Відділу не перевірялися, оскільки це є персональною відповідальністю директора НВК, бухгалтерія не може ці дані перевірити. В обовязки головного бухгалтера та бухгалтера, який здійснює нарахування заробітної плати по НВК, не входить перевіряти графіки внутрішнього трудового розпорядку роботи НВК і зясовувати скільки фактично годин вночі відпрацював сторож адже їх на роботу приймає директор НВК, визначає їх графік роботи, тому й повинен контролювати роботу своїх підлеглих. Директору НВК [PERSON], при підписанні наказів про нарахування доплат сторожам за роботу в нічний час, було відомо, що фактично сторож працює не усю ніч, як передбачено ст. 54 КЗпП України - з 22 год. по 06 год., а лише 2 год. з 22 год. по 24 год. В табелі обліку використання робочого часу в колонці «відпрацьовано годин - робота в нічний час» не проставлялися відповідні дані тому, що оплата праці проводиться згідно тарифних ставок, а не погодинна оплата, у звязку з чим навчальним закладом і подавався наказ за підписом директора НВК в якому чітко зазначалось про нарахування сторожам доплат за роботу в нічний час в розмірі 35% посадового окладу за кожну годину роботи в нічний час та було визначено кількість відпрацьованих сторожем годин вночі. Під час неодноразових перевірок КРУ бухгалтерського обліку в централізованій бухгалтерії Відділу порушень не було виявлено, в тому числі не було зауважень щодо необхідності зазначення в табелі обліку робочого часу у відповідній графі кількості годин, які відпрацьовані сторожами в нічний час. Графіки внутрішнього трудового розпорядку роботи НВК до Відділу не подавалися, оскільки це є внутрішній розпорядок роботи школи, такі подавалися в санепідемстанцію перед початком кожного навчального року. Подання документів наперед мало місце також і за час роботи її попередників, тому напрацьована практика була продовжена і при її керівництві. Нарахування заробітної плати проводилося згідно чинного законодавства. Просить врахувати, що фінансовий інспектор, яка перевіряла НВК, в суді вказала, що головний бухгалтер Відділу не є матеріально-відповідальною особою, може нести лише дисциплінарну відповідальність. Просить в задоволенні до неї позовних вимог відмовити. В назване судове засідання відповідач [PERSON] не зявилася. Представники прокуратури в судових засіданнях позовні вимоги підтримали. В назване судове засідання представник прокуратури не зявився, згідно поданої заяви просить розгляд справи проводити у її відсутність, при цьому врахувати, що за результатами перевірки Деражнянської міжрайонної державної фінансової інспекції було встановлено, що діями [PERSON] та [PERSON] завдано шкоду Відділу у вигляді зайво нарахованої заробітної плати сторожам НВК у розмірі 5995 грн. Директор НВК [PERSON] неправомірно видавала накази про нарахування сторожам 35% доплат за роботу у нічний час і неправомірно встановила графік роботи нічних сторожів з 18 год. до 24 год. та з 06 год. до 08 год., хоча сторожі мали працювати з 22 год. до 06 год. [PERSON] безпідставно не брались до уваги табелі обліку робочого часу у яких нічні години не відмічені. У звязку із зазначеним з [PERSON] та [PERSON] на користь Відділу просить стягнути кошти у розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше їх середньомісячного заробітку. Дослідивши докази по справі суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Так, свідок [PERSON] показала, що проводила перевірку НВК про що склала довідку від 29 серпня 2014 року. Було встановлено, що директор НВК [PERSON] безпідставно видавала накази про доплату сторожам за роботу у нічний час і подавала такі до бухгалтерії Відділу, хоча сторожі насправді усю ніч не працювали. Головний бухгалтер Відділу [PERSON] не проконтролювала роботу своїх підлеглих і для сторожів, які насправді вночі не відпрацювали в НВК, було виплачено заробітну плату. Бухгалтер не може нести матеріальну відповідальність, оскільки нараховував заробітну плату по документах, які подавались НВК і підписувались директором НВК та не міг перевірити чи фактично працює сторож вночі. Бухгалтер може нести лише дисциплінарну відповідальність за те, що не перевірено табель, а нарахування доплат сторожам за роботу в нічний час проводилось тільки по наказах директора НВК. Якщо б у табелі обліку робочого часу було б чітко вказано кількість відпрацьованих сторожем годин вночі і відсоток доплати, то бухгалтер могла б нараховувати заробітну плату, однак табель не може подаватись до бухгалтерії наперед. Покази свідка [PERSON] щодо проведення перевірки підтверджуються Довідкою перевірки дотримання законодавства України при здійсненні нарахування та виплати заробітної плати сторожам Летичівського НВК №2 «[PERSON] ступенів-гімназія» упродовж 2012-2014 років, складеної провідним державним фінансовим інспектором Деражнянської міжрайонної державної фінансової інспекції [PERSON] 29 серпня 2014 року, згідно якої у відповідності до внутрішнього трудового розпорядку НВК, що затверджені наказами №83 від 27 серпня 2012 року та №118 від 27 серпня 2013 року, тривалість робочого часу нічного сторожа становить з 18 год. до 24 год. та з 06 год. до 08 год. Відповідно до наявних табелів робочого часу НВК за період січень-червень 2012 року, вересень-грудень 2013 року, січень-липень 2014 року встановлено, що директором НВК [PERSON] нічні години роботи сторожам не виводились. Проте директором [PERSON] щомісяця упродовж вказаного періоду видавалися накази про нарахування сторожам 35% доплати за роботу у нічний час від посадової ставки за повністю відпрацьовані робочі години в місяці. Сторож [PERSON] пояснив, що його робочий день триває з 18 год. до 24 год. та з 06 год. до 08 год., а у нічний час з 24 год. до 06 год. територія школи, майно та приміщення залишаються без охорони і такий графік роботи встановлений керівництвом школи. Такі ж пояснення надав і нічний сторож [PERSON], що працював у 2012 році, який вказав, що у нічний час на території школи не перебував. Бухгалтер [PERSON] пояснила, що нарахування нічних здійснюється на підставі наказів директора школи, які подаються до бухгалтерії Відділу щомісячно. Розрахунок за нічні години здійснюється за формулою: ставка*35%:(кількість годин згідно наказу). В порушення вимог абз. 3 ст. 54, ст. 108 КЗпП України за період січень-червень 2012 року, вересень-грудень 2013 року, січень-липень 2014 року сторожі НВК отримували доплату в розмірі 35% від посадової ставки за 8 год. роботи у нічний час, хоча фактично вони відпрацьовували лише 2 години нічних. Бухгалтерією Відділу безпідставно нарахована та виплачена заробітна плата сторожам НВК [PERSON], [PERSON] на загальну суму 4394,92 грн. та зайво перераховано внесків до державних цільових фондів на загальну суму 1599,75 грн. Порушення щодо зайвого нарахування доплати за фактично невідпрацьований час нічним сторожам НВК допущено директором [PERSON], якою безпідставно видавались накази про нарахування доплати сторожам за роботу у нічний час, та головним бухгалтером Відділу [PERSON], якою при нарахуванні заробітної плати не брались до уваги табелі обліку робочого часу, чим порушено вимоги наказу Державного комітету статистики України від 05 грудня 2008 року №489 «Про затвердження типових форм первинної облікової документації зі статистики праці» (а.с. 8-10). Сторони в судовому засіданні вказали, що результати зазначеної перевірки не оскаржувались. Свідок [PERSON] показала, що є бухгалтером централізованої бухгалтерії Відділу і здійснює нарахування заробітної плати по НВК на підставі первинних документів табелів обліку робочого часу та наказів про доплати сторожам за роботу у нічний час, при цьому графіки роботи НВК до централізованої бухгалтерії Відділу не подавались. В наказах про доплати сторожам директор НВК вказує за що і кому призначається вказана доплата. У звязку з тим, що не в усіх табелях вказані відомості про роботу в нічний час, тому приймались до уваги накази директора НВК на підставі яких і нараховувалась доплата за роботу в нічний час для сторожів. Бухгалтер Відділу немає повноважень піти на перевірку школи, тому підстав перевірити достовірність поданих даних також не було. Табеля обліку робочого часу подаються наперед з метою нарахування авансу працівникам, однак така вимога вищестоящих фінансових інституцій. В разі невідповідності поданих даних в подальшому проводиться перерахунок заробітної плати. Саме керівник навчального закладу несе відповідальність за достовірність поданих даних про роботу працівників, в тому числі й сторожів. Покази свідка [PERSON] щодо посадових обовязків підтверджуються посадовою інструкцією бухгалтера, що затверджена начальником Відділу 01 жовтня 2013 року, відповідно до якої: бухгалтер проводить нарахування заробітної плати, лікарняних листів по тимчасовій втраті працездатності техпрацівникам, вчителям ЗОШ та працівникам відділу, в тому числі Летичівського НВК №2 [PERSON] ступенів-ліцей (п. 2.1). До завдань та обовязків бухгалтера належить: прийняття та обробка табелів (п. 2.2), забезпечення повного та достовірного відображення інформації, що міститься у прийнятих до обліку первинних документах, на рахунках бухгалтерського обліку (п. 2.8). Бухгалтер має право вимагати та отримувати особисто або за дорученням головного бухгалтера від директорів ЗОШ інформацію та документи, необхідні для виконання його посадових обовязків (п. 3.5) (а.с. 64-65). Свідок [PERSON] показав, що є завгоспом НВК і для секретаря НВК подавав дані про роботу сторожа, де вказував, що той працює 8 год. Графік роботи сторожа з 16 по 24 год. та з 06 год. до 08 год., тобто фактично той працював лише 2 год. вночі. Такі документи складались ще до нього, зауважень з цього приводу не було. Покази свідка [PERSON] щодо посадових обовязків підтверджуються посадовою інструкцією завгоспа школи, яка затверджена директором НВК [PERSON] 01 серпня 2012 року, відповідно до якої: завгосп спрямовує і координує роботу підпорядкованого йому технічного і обслуговуючого персоналу школи, веде облік робочого часу цієї категорії працівників (п. 3.8); веде, підписує і передає директору школи табель обліку робочого часу навчально-допоміжного персоналу (п. 3.20) (а.с. 173-174). Свідок [PERSON] показала, що заповнювала документи по НВК, які подавала до централізованої бухгалтерії Відділу для виплати заробітної плати. Зокрема, табелі обліку робочого часу і накази про доплати сторожам за роботу в нічний час подавались до 05 числа, така вимога була бухгалтера, оскільки нараховувався аванс. В разі зміни в роботі когось з працівників в подальшому подавалися для уточнення даних відповідні накази про відпустку, лікарняні листи тощо. Про графік роботи сторожів невідомо. [PERSON] про роботу сторожів для неї подавав завгосп [PERSON] Пояснення представника позивача [PERSON], відповідача [PERSON], покази свідка [PERSON] щодо термінів виплати заробітної плати працівникам освіти підтверджується колективним договором між адміністрацією та профкомом відділу освіти Летичівської районної державної адміністрації на 2010-2014 роки де зазначено, що адміністрація зобовязується здійснювати виплату заробітної плати в робочі дні 15 та 29 числа кожного місяця. Виплачувати заробітну плату напередодні у разі, коли день її виплати збігається з вихідним, святковим або неробочим днем (п. 6 р. ІІІ) (а.с. 116-132). Відповідно до внутрішнього трудового розпорядку роботи НВК, затвердженого 30 серпня 2011 року, нічний сторож працює з 18 год. до 24 год., з 06 год. до 08 год. (п. 2 розділу «тривалість робочого дня») (а.с. 23). Аналогічні положення про роботу нічного сторожа містяться й у внутрішньому трудовому розпорядку роботи НВК, затвердженого 31 серпня 2012 року (п. 4 розділу «тривалість робочого дня») (а.с. 24-25). Згідно внутрішнього трудового розпорядку роботи НВК, затвердженого 27 серпня 2013 року, нічний сторож працює з 17 год. 30 хв. до 24 год., з 06 год. до 07 год. 30 хв. (п. 4 розділу «тривалість робочого дня») (а.с. 26). Відповідно до внутрішнього трудового розпорядку роботи НВК, затвердженого 29 серпня 2014 року, нічний сторож працює з 22 год. до 06 год. (п. 4 розділу «тривалість робочого дня») (а.с. 27). Згідно наказів директора НВК [PERSON] №44 від 04 травня 2012 року, №21 від 01 квітня 2013 року, №12 від 01 квітня 2014 року в звязку з тим, що окремі працівники технічного персоналу працюють в нічний час постановлено нарахувати заробітну плату 35% доплати від посадової ставки нічліжних сторожам [PERSON] у травні 2012 року за 160 годин, [PERSON] - у квітні 2013 року за 176 годин, [PERSON] - у квітні 2014 року за 168 годин. (а.с. 11, 12, 13). У вказаних наказах містяться виправлення. В судовому засіданні представник позивача [PERSON], відповідач [PERSON] вказали, що дані виправлення вчинені простим олівцем працівником централізованої бухгалтерії Відділу, яка відповідальна за виплату заробітної плати по НВК, з метою відображення дійсної кількості робочих годин у відповідному місяці. Накази до НВК для виправлення виявлених помилок не направлялись. Ці ж обставини в судовому засіданні підтвердила і свідок [PERSON] Із табеля обліку використання робочого часу за квітень 2012 року вбачається, що сторож НВК [PERSON] (п. 16) фактично відпрацював 20 робочих днів, в графі «відпрацьовано годин - робота в нічний час» наявний запис 35%, однак кількість відпрацьованих годин не зазначено (а.с. 14-15). У табелі обліку використання робочого часу за квітень 2013 року вказано, що сторож [PERSON] (п. 16) відпрацював 22 робочих дні, проте записи в графі «відпрацьовано годин - робота в нічний час» відсутні (а.с. 16-17). В табелі обліку використання робочого часу за квітень 2014 року зазначено, що сторож НВК [PERSON] (п. 22) відпрацював 21 робочий день, в графі «відпрацьовано годин - робота в нічний час» наявний запис 35%, однак кількість відпрацьованих годин не зазначено (а.с. 18). 10 жовтня 2014 року директор НВК [PERSON] листом повідомила Відділ, що нею, як керівником, виконувались посадові обовязки належним чином. Проінформовано, що відповідно до наказу №13 від 28 лютого 2011 року сторожем НВК працював [PERSON], а згідно наказу №53 від 30 серпня 2013 року з 01 вересня 2013 року і по сьогоднішній день сторожем працює [PERSON] Графік роботи сторожів погоджений профспілковим комітетом школи та Відділом. Табель робочого часу щомісячно направляється у Відділ для нарахування заробітної плати. Сторожами проводилось чергування у нічний час з 22.00 год. до 24.00 год. (дві години), тому двогодинна робота сторожа у нічний час в залежності від відсоткової ставки складає 35% доплати, що не суперечить вимогам законодавства. Керівник школи не проводить нарахування заробітної плати сторожам в нічний час, графік роботи та табель направляються в бухгалтерію Відділу, яка здійснює нарахування заробітної плати та веде контроль за її виплатою (а.с. 19-20). 14 січня 2015 року на адресу [PERSON] Відділом направлено лист про те, що до Відділу надійшло подання прокуратури від 12 вересня 2014 року згідно якого [PERSON], як директор НВК, своїми діями спричинила шкоду Відділу на суму 5995 грн., тому Відділ просить відшкодувати завдану шкоду в найкоротший термін (а.с. 21). Наказом Державного комітету статистики України № 489 «Про затвердження типових форм первинної облікової документації зі статистики праці» від 05 грудня 2008 року, з метою подальшого вдосконалення державних статистичних спостережень підприємств, установ, організацій щодо обліку особового складу, використання робочого часу та розрахунків з працівниками із заробітної плати, затверджено та введено в дію типові форми первинної облікової документації підприємств, установ, організацій серед яких і № П-5 «Табель обліку використання робочого часу» (п. 1.5 Наказу). Відповідно до листа Державної служби статистики України №9/4-10/9 «Щодо заповнення табеля обліку використання робочого часу» від 12 січня 2012 року типова форма № П-5 «Табель обліку використання робочого часу» надається як рекомендована для застосування і використовується як формалізований набір показників у складі первинного обліку підприємства щодо використання робочого часу, необхідний для заповнення форм державних статистичних спостережень з праці. На практиці табель використовується також для інших цілей, тому підприємство при необхідності має право застосовувати й іншу форму табеля, але при цьому обовязковим для респондентів є наявність первинного обліку показників щодо використання робочого часу, явок та неявок працівників, які визначено формами державних статистичних спостережень з праці. Отже, заповнення табеля обліку використання робочого часу є обовязковим. У посадовій інструкції директора НВК, що затверджена 01 жовтня 2013 року начальником Відділу і підписана [PERSON], визначено основні завдання та обовязки директора школи серед яких: здійснює загальне керівництво всіма напрямами діяльності школи у відповідності з її статутом і законодавством України (п. 2.6); здійснює розробку, затвердження і впровадження … правил внутрішнього трудового розпорядку школи (п. 2.8); планує, координує і контролює роботу … інших працівників школи (п. 2.11); здійснює підбір, прийом на роботу і розподіл кадрів (п. 2.12); визначає надбавки і доплати до ставок і посадових окладів працівників школи (п. 2.14); затверджує … графіки роботи (п. 2.16); … організовує діловодство, ведення бухгалтерського обліку і статистичної звітності (п. 2.30). Директор школи в межах своєї компетентності має право: видавати накази і давати розпорядження працівникам школи (п. 3.1); укладати договори, в тому числі трудові (п. 3.4). За спричинені школі чи учасникам навчально-виховного процесу збитки у звязку з виконанням (невиконанням) своїх посадових обовязків директор школи несе матеріальну відповідальність в порядку і в межах встановлених трудовим цивільним законодавством (п. 4.5). У своїй діяльності директор керується Конституцією і законами України, указами Президента України, рішеннями Уряду України, органів управління освіти всіх рівнів з питань освіти і виховання; правилами і нормами нормативних документів з охорони праці, протипожежної безпеки, а також статутом і нормативними актами школи, в тому числі даною посадовою інструкцією, трудовим договором (контрактом). Директор школи дотримується Конвенції про права дитини (п. 1.6) (а.с. 60-63). Відповідно до посадової інструкції головного бухгалтера централізованої бухгалтерії, що затверджена 01 жовтня 2013 року начальником Відділу і підписана [PERSON], головний бухгалтер: організовує роботу з ведення бухгалтерського обліку та забезпечує виконання завдань працівниками Відділу освіти (п.п. 1 п. 2.1); проводить аналіз даних бухгалтерського обліку та звітності, не допускає виникненню дебіторської та кредиторської заборгованості, розробляє заходи щодо її погашення (п.п. 10 п. 2.1); погоджує документи, повязані з витрачанням фонду заробітної плати, встановленням посадових окладів і надбавок працівникам (п.п. 15 п. 2.1); у разі невиконання або неналежного виконання покладених на нього повноважень несе відповідальність згідно із законами України (п. 4.3). Головний бухгалтер централізованої бухгалтерії, серед іншого, повинен знати закони України, інші акти законодавства з питань регулювання господарської діяльності та ведення бухгалтерського обліку, у тому числі нормативно-правові акти Національного банку, національні положення (стандарти) бухгалтерського обліку в державному секторі, нормативно-правові акти Мінфіну щодо порядку ведення бухгалтерського обліку, складення фінансової та бюджетної звітності (п. 5.1) (а.с. 57-59). Відповідно до ст.ст. 54, 108 КЗпП України нічним вважається час з 10 години вечора до 6 години ранку. Робота у нічний час оплачується у підвищеному розмірі, встановлюваному генеральною, галузевою (регіональною) угодами та колективним договором, але не нижче 20 відсотків тарифної ставки (окладу) за кожну годину роботи у нічний час. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 130 КЗпП України працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов'язків. При покладенні матеріальної відповідальності права і законні інтереси працівників гарантуються шляхом встановлення відповідальності тільки за пряму дійсну шкоду, лише в межах і порядку, передбачених законодавством, і за умови, коли така шкода заподіяна підприємству, установі, організації винними протиправними діями (бездіяльністю) працівника. Ця відповідальність, як правило, обмежується певною частиною заробітку працівника і не повинна перевищувати повного розміру заподіяної шкоди, за винятком випадків, передбачених законодавством. Як зазначено у ч.ч. 1, 2 ст. 132 КЗпП України за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обов'язків, працівники, крім працівників, що є посадовими особами, з вини яких заподіяно шкоду, несуть матеріальну відповідальність у розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. Матеріальна відповідальність понад середній місячний заробіток допускається лише у випадках, зазначених у законодавстві. В п. 2 ч. 1 ст. 133 КЗпП України визначено, що у відповідності з законодавством обмежену матеріальну відповідальність несуть керівники підприємств, установ, організацій та їх заступники, а також керівники структурних підрозділів на підприємствах, в установах, організаціях та їх заступники - у розмірі заподіяної з їх вини шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку, якщо шкоду підприємству, установі, організації заподіяно зайвими грошовими виплатами працівникам, неправильною постановкою обліку і зберігання матеріальних, грошових чи культурних цінностей, невжиттям необхідних заходів до запобігання простоям. Випадки повної матеріальної відповідальності визначені у ст. 134 КЗпП України. Як зазначено у п. 1 ч. 1 ст. 134 КЗпП України відповідно до законодавства працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до ст. 135-1 цього Кодексу укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей. Згідно ст. 135-1 КЗпП України письмові договори про повну матеріальну відповідальність може бути укладено підприємством, установою, організацією з працівниками (що досягли вісімнадцятирічного віку), які займають посади або виконують роботи, безпосередньо зв'язані із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей. Перелік таких посад і робіт, а також типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність затверджуються в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України. Перелік таких посад і робіт затверджений Постановою Державного комітету [PERSON] Міністрів СРСР по праці і соціальних питаннях, Секретаріату Всесоюзної [PERSON] Професійних Спілок від 28 грудня 1977 року №477/24. Відділом суду не надано підписані із [PERSON] та [PERSON] договори про повну індивідуальну матеріальну відповідальність. Згідно ч.ч. 1, 5 ст. 135-3 КЗпП України розмір заподіяної підприємству, установі, організації шкоди визначається за фактичними втратами, на підставі даних бухгалтерського обліку, виходячи з балансової вартості (собівартості) матеріальних цінностей за вирахуванням зносу згідно з установленими нормами. Розмір підлягаючої покриттю шкоди, заподіяної з вини кількох працівників, визначається для кожного з них з урахуванням ступеня вини, виду і межі матеріальної відповідальності. Законодавець у ст. 138 КЗпП України визначив, що для покладення на працівника матеріальної відповідальності за шкоду власник або уповноважений ним орган повинен довести наявність умов, передбачених статтею 130 цього Кодексу. Отже, умовами притягнення до матеріальної відповідальності працівника є наявність прямої дійсної шкоди, порушення працівником трудових обов'язків, причинного зв'язку між порушенням і шкодою та його вини, яка повинна встановлюватись в кожному конкретному випадку. У абз. 2 п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 «Про судову практику в справах про відшкодування шкоди, заподіяної підприємствам, установам, організаціям їх працівниками» від 29 грудня 1992 року (далі Постанова) розяснено, що під прямою дійсною шкодою, зокрема, слід розуміти втрату, погіршення або зниження цінності майна, необхідність для підприємства, установи, організації провести затрати на відновлення, придбання майна чи інших цінностей або провести зайві, тобто викликані внаслідок порушення працівником трудових обов'язків, грошові виплати. Відповідно до Наказу Мінпраці від 29 грудня 2004 року за № 336 «Про затвердження Випуску 1 «Професії працівників, що є загальними для всіх видів економічної діяльності» Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників» директор (начальник, інший керівник) підприємства, головний бухгалтер відносяться до категорії керівників. Згідно з Розділом 1 Довідника (кваліфікаційні характеристики керівників) директор керує згідно з чинним законодавством виробничо-господарською та фінансово-економічною діяльністю підприємства, відповідає за наслідки прийнятих рішень, збереження та ефективне використання майна підприємства, а також фінансово-господарські результати його діяльності, тощо. Директор повинен знати: закони, постанови, укази, розпорядження, рішення та інші нормативно-правові акти органів державної влади і місцевого самоврядування, які регулюють порядок діяльності підприємства; профіль, спеціалізацію й особливості структури підприємства; податкове та екологічне законодавство; перспективи, вітчизняні і світові тенденції технологічного, технічного, економічного і соціального розвитку галузі і підприємства; можливості ефективного використання виробничих потужностей, наявних технологічних процесів, їх реструктуризації або заміни; кадрові ресурси підприємства; порядок розроблення і затвердження бізнес-планів та програм виробничо-господарської діяльності; ринкові методи господарювання та управління; кон'юнктуру ринку; порядок укладення і виконання господарських та фінансових договорів, галузевих тарифних угод, колективних договорів та регулювання соціально-трудових відносин; вітчизняні і зарубіжні досягнення науки та технології у відповідній галузі виробництва і досвід завоювання позицій на світових та регіональних ринках продукції; основи економіки, менеджменту, маркетингу, організацію виробництва, праці та управління; етику ділового спілкування та ведення переговорів; трудове законодавство. Головний бухгалтер забезпечує ведення бухгалтерського обліку, дотримуючись єдиних методологічних засад, встановлених Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», з урахуванням особливостей діяльності підприємства і технології оброблення облікових даних. Організовує роботу бухгалтерської служби, контроль за відображенням на рахунках бухгалтерського обліку всіх господарських операцій. Вимагає від підрозділів, служб та працівників забезпечення неухильного дотримання порядку оформлення та подання до обліку первинних документів, тощо. Головний бухгалтер повинен знати: закони України; Укази Президента України, постанови, розпорядження, рішення Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Державної податкової адміністрації України з питань правових засад регулювання господарської діяльності підприємства, положення (стандарти) бухгалтерського обліку та інші нормативно-правові акти Міністерства фінансів України щодо порядку ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності, а також методичні документи міністерства та інших центральних органів виконавчої влади щодо галузевих особливостей застосування положень (стандартів) бухгалтерського обліку; основи технології виробництва продукції, порядок оформлення операцій і організацію документообігу за розділами обліку, форми та порядок розрахунків, порядок приймання, зарахування на баланс, зберігання і витрат коштів, товарно-матеріальних та інших цінностей; правила проведення інвентаризацій активів та зобов'язань; економіку, організацію виробництва, праці та управління; податкову справу, основи цивільного права; трудове, фінансове, господарське законодавство. Враховуючи зазначене відповідачі [PERSON] та [PERSON], працюючи на керівних посадах відповідно директора НВК та головного бухгалтера централізованої бухгалтерії Відділу, порушили покладені на них обов'язки. Зокрема, директор НВК [PERSON] не проконтролювала достовірність поданих до централізованої бухгалтерії Відділу даних щодо фактично відпрацьованого часу сторожами школи в нічний час, підписала табелі обліку використання робочого часу в яких не було зазначено кількість відпрацьованих годин сторожами в нічний час, безпідставно видавала накази про нарахування доплати сторожам в розмірі 35% посадової ставки за 8 год. роботи у нічний час, хоча фактично сторожі відпрацьовували вночі (ст.ст. 54, 108 КЗпП України) лише 2 год. - в період з 22 год. по 24 год. В свою чергу, головним бухгалтером централізованої бухгалтерії Відділу [PERSON] не проконтрольовано роботу бухгалтера щодо отримання від НВК достовірних даних про фактично відпрацьований час вночі сторожами НВК, а також прийняття бухгалтерією табелів обліку використання робочого часу з НВК де не зазначено кількість відпрацьованих годин сторожами в нічний час. Враховуючи те, що до Відділу, структурним підрозділом якого є централізована бухгалтерія, подавався внутрішній трудовий розпорядок роботи НВК де чітко було визначено години роботи нічного сторожа та вказано, що сторож фактично працює в нічний час лише 2 год. з 22 год. до 24 год., тому перед нарахуванням сторожам заробітної плати відповідно до наказів директора НВК про нарахування доплати сторожам за нічний час потрібно було перевірити наявність достатніх підстав для виплати такої доплати. Отже, на підставі невірно оформлених документів (табелі обліку робочого часу без зазначення кількості відпрацьованих годин в нічний час) із недостовірними даними про фактичну кількість відпрацьованих годин в нічний час (накази директора НВК про оплату праці в нічний час окремим працівникам технічного персоналу школи) для сторожів НВК невірно нарахована і виплачена заробітна плата. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] не вжили заходів щодо запобігання безпідставному нарахуванню та виплаті заробітної плати двом сторожам НВК на загальну суму 4394,92 грн. та зайвому перерахуванню внесків до державних цільових фондів на загальну суму 1599,75 грн., тому їх діями Відділу заподіяно матеріальну шкоду на загальну суму 5994,67 грн. Сума матеріальної шкоди вбачається із Довідки перевірки від 29 серпня 2014 року. При цьому заподіяння даної шкоди знаходиться у прямому причинному зв'язку між порушеннями та шкодою, яка настала, оскільки в разі відображення в табелі обліку робочого часу кількості фактично відпрацьованих сторожами годин вночі централізованою бухгалтерією Відділу була б нарахована їм заробітна плата з відповідними доплатами за роботу в нічний час за 2 год. роботи, а не за роботу в нічний час повної тривалості про що подавались накази директора НВК. У п. 94 Інструкції про порядок обчислення заробітної плати працівників освіти, що затверджена наказом Міністерства освіти України № 102 від 15 квітня 1993 року і зареєстрована в Міністерстві юстиції України 27 травня 1993 року за №56 зазначено, що працівникам установ освіти, які за графіком роботи працюють в нічний час, здійснюється додаткова оплата в розмірі 35 відсотків годинної тарифної ставки (посадового окладу) за кожну годину роботи в нічний час (у період з 10 годин вечора до 6 годин ранку). Тобто, в разі відображення у табелі обліку робочого часу кількості відпрацьованих сторожами НВК годин в нічний час централізованою бухгалтерією Відділу має проводитись нарахування додаткової оплати в розмірі 35 відсотків годинної тарифної ставки (посадового окладу) за кожну годину роботи в нічний час. У звязку з тим, що позивачем з відповідачами не укладався письмовий договір про повну матеріальну відповідальність (докази про їх укладення суду не надано), тому відповідачі несуть обмежену матеріальну відповідальність. Твердження представника відповідача [PERSON] адвоката [PERSON] про те, що позивачем пропущено строк для винесення розпорядження про здійснення стягнення завданої шкоди в розмірі середньомісячного заробітку і тому безпідставне звернення з позовом до суду, до уваги не приймається, оскільки в п. 2 Постанови розяснено, що судовому розгляду підлягають заяви власника підприємства, установи, організації або уповноваженого ним органу до працівника про відшкодування шкоди в розмірі, що перевищує середній місячний заробіток, а також в розмірі, що не перевищує цей заробіток (перевищує, але законом встановлена відповідальність в межах середнього місячного заробітку), якщо відшкодування не може бути проведене за розпорядженням власника або уповноваженого ним органу шляхом відрахування із заробітної плати (наприклад, у випадку припинення працівником трудових відносин з даним підприємством, у зв'язку з закінченням строку на видання розпорядження про відрахування). Виходячи із зазначеного, позивач має право на звернення до суду за захистом своїх прав та законних інтересів. У абз. 4 п. 4 Постанови зазначено, що при матеріальній відповідальності в межах середнього місячного заробітку він визначається відповідно до затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року №100 Порядку обчислення середньої заробітної плати, а саме виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують вирішенню судом справи про відшкодування шкоди, або за фактично відпрацьований час, якщо працівник пропрацював менше двох місяців, а в разі коли працівник останні місяці перед вирішенням справи не працював або справа вирішується після його звільнення - виходячи з виплат за попередні два місяці роботи на даному підприємстві. Відповідно до п. 16 Постанови розмір шкоди, заподіяної з вини кількох працівників, визначається для кожного з них з урахуванням ступеня вини, виду і меж матеріальної відповідальності. Солідарна матеріальна відповідальність застосовується лише за умови, якщо судом встановлено, що шкода підприємству, установі, організації заподіяна спільними умисними діями кількох працівників або працівника та інших осіб. Відповідно до наказу Відділу №266-к від 22 вересня 2014 року [PERSON] звільнено з посади головного бухгалтера централізованої бухгалтерії Відділу з 22 вересня 2014 року за власним бажанням ст. 38 КЗпП України у звязку з виходом на пенсію за віком (а.с. 172). Враховуючи те, що відповідачами в рівній мірі допущено порушення їх посадових обовязків, що потягло заподіяння матеріальної шкоди позивачу, тому на користь Відділу з [PERSON] необхідно стягнути кошти в межах середнього місячного заробітку за останні два календарні місяці роботи, що передують вирішенню судом справи про відшкодування шкоди, а з [PERSON] на користь Відділу необхідно стягнути кошти виходячи з виплат за попередні два місяці роботи до її звільнення. Відповідно до довідки про доходи середньомісячна заробітна плата [PERSON] складає 5793,48 грн. (а.с. 183), а середньомісячна заробітна плата [PERSON] складала 2349,74 грн. (а.с. 184). Сума завданої матеріальної шкоди становить 5994,67 грн., тому з [PERSON] підлягає стягненню 2349,74 грн., а з [PERSON] - 3644,93 грн. (5994,67-2349,74). Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Позивачем при поданні позову до суду сплачено судовий збір в розмірі 243,60 грн. (а.с. 1), тому вказана сума підлягає стягненню на його користь з відповідачів.

Outcome: approved