Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-28 00:00:00

Заявниця звернулася до суду з заявою про видачу обмежувального припису, обгрунтовуючи тим, що 07 травня 2014 року [PERSON] та заявницею у Центральному відділі реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Полтавського міського управління юстиції зареєстрували шлюб, що підтверджується відповідним актовим записом № 420 від 07.05.2014 року. Від шлюбу мають двох дітей: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 27 лютого 2019 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Відповідно до вказаного вище рішення суду [PERSON] та [PERSON] припинили шлюбно-сімейні відносини по причині постійних сварок та непорозумінь на побутовому грунті. Крім цього, від [PERSON] надійшла ініціатива про розірвання шлюбу у звязку з тим, що [PERSON] зловживає алкоголем та у стані алкогольного спяніння вчиняє сварки, бійки в присутності дітей. В переписці по телефону зацікавлена особа [PERSON] звертаючись до [PERSON] визнав застосування фізичної сили що неї. В своєму поясненні від 18.12.2018 року до Полтавського районного суду Полтавської області в цивільній справі № 545/2714/18 за своїм позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу [PERSON] зазначила: «На протяжении совместного проживания [PERSON] злоупотребляет алкоголем, в последние годы [PERSON] начал проявлять агрессию в алкогольном опьянении в отношении меня в присутствии детей. Дети стали его бояться. В связи с этим, состоянием детей ухудшилось, и я вынуждена была обратиться к детскому невропатологу. Дети стали беспокойными, капризными, сон нарушился». На третьому аркуші пояснень вказано: «Не возражаю против участия [PERSON] в воспитании детей. Однако [PERSON] злоупотребляет алкоголем и пребывание его рядом с детьми в таком состоянии негативно влияет на их психоэмоциональное состояние». 18.12.2018 року [PERSON] направила пояснення аналогічного змісту до відділу у справах дітей виконавчого комітету Полтавської районної ради. Відповідно до запису лікаря невропатолога від 25.10.2018 року в медичній картці на імя малолітньої [PERSON], [INFO]: «Скарги на порушення сну, дитина плаче під час сну, погано та довго засинає, боїться лягати спати без мами. Дані скарги зявилися після перенесення дитиною стресової ситуації внаслідок конфлікту у родині. Діагностовано порушення сну, астено-невротичний стан. Рекомендоване лікування та консультація психолога». 15.11.2018 року лікарем неврологом виданий консультативний висновок спеціаліста № 1818. В пункті 7 висновку вказано: «Тривожний стан». В пункті 8 - консультація психіатра. Відповідно до запису лікаря невропатолога від 25.10.2018 року в медичній картці на імя малолітньої [PERSON], [INFO]: «Скарги на відчуття страху, нічне нетримання сечі. Дані скарги зявилися після нервового потрясіння, яке перенесла дитина у звязку з конфліктом в родині». Встановлено діагноз: астено-невротичний стан (енурез?). 15.11.2018 року лікарем неврологом виданий консультативний висновок спеціаліста № 1819. В пункті 7 висновку вказано: «Тривожний стан». В пункті 8 - консультація психіатра. В наданні медичної допомоги в Полтавському психоневрологічному диспансері заявниці було відмовлено у звязку з відсутністю письмової згоди батька - [PERSON] ... В результаті агресивної поведінки [PERSON] заявниця намагається обмежувати спілкування з ним, а в разі, коли це неможливо, фіксувати спілкування за допомогою аудіо чи відеотехніки. Так, під час розмови із заявницею [PERSON] зізнався в тому, що визнає свою агресію і те, що намагається її пригнічувати і приймає для цього медичні препарати. Оскільки заявниця намагається уникати спілкування з колишнім чоловіком через погрози фізичною розправою, то останнім часом все більше [PERSON] її тероризує по телефону. В ході розмови кричить на неї, принижує нецензурною лайкою і погрожує фізичною розправою. Відповідно до письмових пояснень гр. [PERSON], [PERSON] зловживає алкоголем і постійно вчиняє сварки. У телефонній розмові з батьком [PERSON], [PERSON] прохав вплинути на поведінку [PERSON], яка дратує [PERSON]. В ході розмови батько [PERSON] висловив занепокоєння з приводу того, що може статися біда і діти можуть залишитися сиротами. З його слів [PERSON] зрозуміла, що [PERSON] свої погрози щодо [PERSON] збирається вчинити дійсно. За словами батька, [PERSON] дуже емоційний, тяжко переносить розірвання шлюбу і в такому стані здатен на все. У звязку з постійними погрозами фізичною розправою [PERSON] 05.11.2018 року звернулася з заявою до Полтавського РВП, що підтверджується талоном-повідомленням № 141. На протязі декількох місяців [PERSON] по телефону (гарячій лінії 102) вимушена викликати поліцію у звязку з погрозами і образами [PERSON] Крім цього, 18.03.2019 року звернулася з подібною заявою, що підтверджується її копією. [PERSON] надала пояснення виконавчому комітету Полтавського району про те, що [PERSON] зловживає алкоголем і в стані алкогольного спяніння проявляє агресію відносно [PERSON] в присутності дітей - вчиняє сварки, кричить, кидається жбурляє ножі і посуд. Тим самим [PERSON] ставить під загрозу психічний та фізичний стан дітей. Крім цього, під час спільного проживання [PERSON] повідомляв, що проходив лікування в психіатричній лікарні. Останнім часом [PERSON] став дуже агресивний. Навіть його батьки попереджають про це. Прохала суд постановити рішення про видачу обмежувального припису стосовно [PERSON], [INFO], ідентифікаційний номер [NUMBER], громадянина України, який зареєстрований та проживає: 38720, Полтавська область, Полтавський район, вул. Першотравнева, 40, яким визначити наступні тимчасові обмеження його прав відносно [PERSON]: заборонити наближатися на відстань ближче ніж 100 метрів до місця проживання (перебування) [PERSON], 01.12.1991р.н. та її дітей [PERSON], 11.07.2015р.н. , [PERSON], 27.07.2016р.н. а саме до квартири 3 в будинку, 1, що по пров. Озарному в с. Ковалівка Полтавського району Полтавської області. заборонити наближатись на відстань ближче 100 (ста) метрів до інших місць частого відвідування [PERSON], 01.12.1991р.н. та її дітей [PERSON], 11.07.2015р.н. , [PERSON], 27.07.2016р.н. заборонити вести листування, телефонні переговори з [PERSON], 01.12.1991р.н. та її дітьми [PERSON], 11.07.2015р.н. , [PERSON], 27.07.2016р.н. або контактувати з нею та дітьми через інші засоби особисто або через третіх осіб. В судове засідання заявниця не зявилась, надавши до суду заяву про розгляд справи без її участі, прохала задовольнити її заяву. Адвокат заявника на адресу суду надала клопотання про розгляд заяви без її участі, позов підтримала та прохала задовольнити. Заінтересовані особи до суду не зявились, будучи належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, про причини неявки суд не повідомили. Відповідно до ч. 1 ст. 350-5 ЦПК України, неявка учасників справи не перешкоджає розгляду справи про видачу обмежувального припису. Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про видачу обмежувального припису підлягає задоволенню за таких підстав. Судом встановлено, що 07 травня 2014 року [PERSON] та [PERSON] у Центральному відділі реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Полтавського міського управління юстиції зареєстрували шлюб, що підтверджується відповідним актовим записом № 420 від 07.05.2014 року. Від шлюбу мають двох дітей: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Рішенням Полтавського районного суду Полтавської області від 27 лютого 2019 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірвано. Відповідно до даного рішення суду встановлено, що [PERSON] та [PERSON] припинили шлюбно-сімейні відносини по причині постійних сварок та непорозумінь на побутовому грунті. Крім цього, від [PERSON] надійшла ініціатива про розірвання шлюбу у звязку з тим, що [PERSON] зловживає алкоголем та у стані алкогольного спяніння вчиняє сварки, бійки в присутності дітей. В переписці по телефону зацікавлена особа [PERSON] звертаючись до [PERSON] визнав застосування фізичної сили що неї. В своєму поясненні від 18.12.2018 року до Полтавського районного суду Полтавської області в цивільній справі № 545/2714/18 за своїм позовом до [PERSON] про розірвання шлюбу [PERSON] зазначила: «На протяжении совместного проживания [PERSON] злоупотребляет алкоголем, в последние годы [PERSON] начал проявлять агрессию в алкогольном опьянении в отношении меня в присутствии детей. Дети стали его бояться. В связи с этим, состоянием детей ухудшилось, и я вынуждена была обратиться к детскому невропатологу. Дети стали беспокойными, капризными, сон нарушился». На третьому аркуші пояснень вказано: «Не возражаю против участия [PERSON] в воспитании детей. Однако [PERSON] злоупотребляет алкоголем и пребывание его рядом с детьми в таком состоянии негативно влияет на их психоэмоциональное состояние». 18.12.2018 року [PERSON] направила пояснення аналогічного змісту до відділу у справах дітей виконавчого комітету Полтавської районної ради. Відповідно до запису лікаря невропатолога від 25.10.2018 року в медичній картці на імя малолітньої [PERSON], [INFO]: «Скарги на порушення сну, дитина плаче під час сну, погано та довго засинає, боїться лягати спати без мами. Дані скарги зявилися після перенесення дитиною стресової ситуації внаслідок конфлікту у родині. Діагностовано порушення сну, астено-невротичний стан. Рекомендоване лікування та консультація психолога». 15.11.2018 року лікарем неврологом виданий консультативний висновок спеціаліста № 1818. В пункті 7 висновку вказано: «Тривожний стан». В пункті 8 - консультація психіатра. Відповідно до запису лікаря невропатолога від 25.10.2018 року в медичній картці на імя малолітньої [PERSON], [INFO]: «Скарги на відчуття страху, нічне нетримання сечі. Дані скарги зявилися після нервового потрясіння, яке перенесла дитина у звязку з конфліктом в родині». Встановлено діагноз: астено-невротичний стан (енурез?). 15.11.2018 року лікарем неврологом виданий консультативний висновок спеціаліста № 1819. В пункті 7 висновку вказано: «Тривожний стан». В пункті 8 - консультація психіатра. В наданні медичної допомоги в Полтавському психоневрологічному диспансері заявниці було відмовлено у звязку з відсутністю письмової згоди батька - [PERSON] ... В результаті агресивної поведінки [PERSON] заявниця намагається обмежувати спілкування з ним, а в разі, коли це неможливо, фіксувати спілкування за допомогою аудіо чи відеотехніки. Так, під час розмови із нею [PERSON] зізнався в тому, що визнає свою агресію і те, що намагається її пригнічувати і приймає для цього медичні препарати. Оскільки заявниця намагається уникати спілкування з колишнім чоловіком через погрози фізичною розправою, то останнім часом все більше [PERSON] її тероризує по телефону. В ході розмови кричить на неї, принижує нецензурною лайкою і погрожує фізичною розправою. Відповідно до письмових пояснень гр. [PERSON], [PERSON] зловживає алкоголем і постійно вчиняє сварки. У телефонній розмові з батьком [PERSON], [PERSON] прохав вплинути на поведінку [PERSON], яка дратує [PERSON]. В ході розмови батько [PERSON] висловив занепокоєння з приводу того, що може статися біда і діти можуть залишитися сиротами. З його слів [PERSON] зрозуміла, що [PERSON] свої погрози щодо [PERSON] збирається вчинити дійсно. За словами батька, [PERSON] дуже емоційний, тяжко переносить розірвання шлюбу і в такому стані здатен на все. У звязку з постійними погрозами фізичною розправою [PERSON] 05.11.2018 року звернулася з заявою до Полтавського РВП, що підтверджується талоном-повідомленням № 141. На протязі декількох місяців [PERSON] по телефону (гарячій лінії 102) вимушена викликати поліцію у звязку з погрозами і образами [PERSON] Крім цього, 18.03.2019 року звернулася з подібною заявою, що підтверджується її копією. [PERSON] надала пояснення виконавчому комітету Полтавського району про те, що [PERSON] зловживає алкоголем і в стані алкогольного спяніння проявляє агресію відносно [PERSON] в присутності дітей - вчиняє сварки, кричить, кидається жбурляє ножі і посуд. Тим самим [PERSON] ставить під загрозу психічний та фізичний стан дітей. Крім цього, під час спільного проживання [PERSON] повідомляв, що проходив лікування в психіатричній лікарні. Останнім часом [PERSON] став дуже агресивний. Навіть його батьки попереджають про це. Відповідно до ч.1 ст.350-2 ЦПК України заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства або її представником у випадках визначених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». Згідно з п. 3, 6, 8 ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству», домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сімї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сімєю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Особа, яка постраждала від домашнього насильства - особа, яка зазнала домашнього насильства у будь-якій формі. Кривдник - особа, яка вчинила домашнє насильство у будь-якій формі. Частиною 2 ст.3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено перелік осіб, на яких поширюється дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання, серед яких - подружжя, батьки (мати, батько) і дитина (діти). Статтею 21 Закону України «Про запобігання та проти дію домашньому насильству» передбачено, що постраждала особа має право, зокрема, на: дієвий, ефективний та невідкладний захист в усіх випадках домашнього насильства, недопущення повторних випадків домашнього насильства. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст.24 та п. 1 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про запобігання та проти дію домашньому насильству» до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належить обмежувальний припис стосовно кривдника із заявою про видачу якого може звернутися постраждала особа. Частинами 2, 3, 4 ст.26 Закону України «Про запобігання та проти дію домашньому насильству» визначено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов'язків: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; 2) усунення перешкод у користуванні майном, що є об'єктом права спільної сумісної власності або особистою приватною власністю постраждалої особи; 3) обмеження спілкування з постраждалою дитиною; 4) заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; 5) заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; 6) заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв'язку особисто і через третіх осіб. Рішення про видачу обмежувального припису або про відмову у видачі обмежувального припису приймається на підставі оцінки ризиків (оцінювання вірогідності продовження чи повторного вчинення домашнього насильства, настання тяжких або особливо тяжких наслідків його вчинення, а також смерті постраждалої особи). Обмежувальний припис видається на строк від одного до шести місяців. Згідно ст.350-6 ЦПК України розглянувши заяву про видачу обмежувального припису, суд ухвалює рішення про задоволення заяви або відмову в її задоволенні. У разі задоволення заяви суд видає обмежувальний припис у вигляді одного чи декількох заходів тимчасового обмеження прав особи, яка вчинила домашнє насильство, передбачених Законом України «Про запобігання та проти дію домашньому насильству» на строк від одного до шести місяців. За таких обставин, суд приходить до висновку, що [PERSON] вчиняє домашнє насильство щодо своєї колишньої дружини [PERSON] та її неповнолітніх дітей, тому для забезпечення дієвого та ефективного захисту до кривдника необхідно застосувати обмежувальний припис. Відповідно до ч. 3 ст. 350-5 ЦПК України судові витрати, пов'язані з розглядом справи, суд відносить на рахунок держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved