Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-19 00:00:00

Заявниця [PERSON]у жовтні 2016 р. звернулася до суду з зазначеною вище заявою, посилаючись на те, що [INFO] помер її чоловік [PERSON], [INFO] з яким заявниця з 04.03.1971 р. перебувала у зареєстрованому шлюбі. Далі заявниця зазначає, що у період шлюбу з [PERSON] вона [INFO] народила дочку [PERSON], [INFO] дочку [PERSON], [INFO] сина [PERSON] та [INFO] сина [PERSON]. Заявниця зазначає, що після смерті її чоловіка [PERSON] відкрилась спадщина на квартиру [ADDRESS], яка належала померлому, як члену ЖБК «Автотранспортник-2», у зв'язку з сплатою в повному обсязі пайового внеску. З метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті чоловіка [PERSON], заявниця [PERSON]у вересні 2014 р. звернулась до 12-ї Київської державної нотаріальної контори з відповідною заявою, проте, постановою державного нотаріуса Основенко Л.М. від 06.09.2014 р. заявниці було відмовлено у видачі свідоцтва про про право на спадщину, у зв'язку з відсутністю правостановлюючих документів на спадкове майно. Далі заявниця зазначає, що у грудні 2015 р. вона та її діти [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] звернулися до Святошинського районного суду м. Києва з позовними вимогами про визнання права власності в порядку спадкування на спадкове майно, яке залишилось після смерті [PERSON], а саме: квартиру [ADDRESS], проте, рішенням суду від 06.07.2016 р. у позові було відмовлено з підстав недоведеністю факту споріднення з померлим [PERSON] Заявниця зазначає, що після реєстрації шлюбу у 1971 р. з [PERSON], вона змінила своє прізвище «[PERSON]» на «[PERSON]», проте, при отриманні у 2002 р. паспорта громадяники України, з невідомих їй прични, її прізвище було зазначено саме «[PERSON]», а не «[PERSON]», при цьому, остання не приділила даній обствині значної уваги, оскільки на той час її чоловік [PERSON] вже помер (у [INFO]). Заявниця зазначає, що невідповідність її прізвища в різних правовстановлюючих документів перешкоджає їй оформити та прийняти спадщину, яка залишилась після смерті її чоловіка [PERSON], а тому просила суд встановити факт, що вона, [PERSON] була дружиною [PERSON], який помер [INFO] Заявниця та її представник в судове засідання не з'явились, представнк позивачки подав заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с. 71), заяву підтримав та просив її задовольнити. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності позивачки та її представника. Зацікавлені особи: [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] в судове засідання та представник зацікавленої особи: Головного територіального управління юстиції у м. Києві в судове засідання не з'явилися, а тому суд вважає можливим розглянути справу за відсутності останніх. Суд, дослідивши матеріали справи та копію спадкової справи № 2237/00 відносно [PERSON], прийшов до висновку, що заява підлягає задоволенню з таких підстав. В судовому засіданні встановлено, що відповідно до свідоцтва про одруження серії [NUMBER], заявниця [PERSON], [INFO], 04 березня 1971 р. зареєстурвала шлюб з громадянином [PERSON] ( а.с. 10). Як вбачається з вказаного вище свідоцтва про одруження та відповідної у ньому графі, заявниця [PERSON], після реєстрації шлюбу змінила своє прізвище на «[PERSON]». Встановлено, що у період шлюбу з [PERSON] заявниця [INFO] народила дочку [PERSON], [INFO] дочку [PERSON], [INFO] сина [PERSON] та [INFO] сина [PERSON] (а.с. 11, 12, 13). Як вбачається із свідоцтв про народження зацікавлених осіб: [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON], у графі батько зазначено - [PERSON] та мати - [PERSON]. Також, судом встанволено, що відповідно до Довідки про склад сім'ї та розмір платежів за житлово-комунальні послуги, які зареєстровані у [ADDRESS] від 22.03.1996 р., у вказаній квартирі зареєстровано шість осіб, а саме: [PERSON], його дружина [PERSON], їх [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] (а.с. 8). Проте, як вбачається з паспорта громадянина України серії [NUMBER], виданого Святошинським РУГУ МВС України в м. Києві 05.09.2002 р., прізвище заявниці зазначено «[PERSON]» (а.с. 5). При цьому, як вбачається з ордеру № Г 185095 від 23.05.1972 р. на жиле приміщення [PERSON] надано право на проживання в [ADDRESS] на сім'ю з трьох осіб, в тому числі, його дружині [PERSON] та його дочці [PERSON] (а.с. 7 зворот). В судовому засіданні встановлено, що [PERSON] та [PERSON] свій шлюб не розривали, при цьому, заявниця до органів РАЦС щодо зміни свого прізвища не зверталась. Встановлено, що [INFO] [PERSON] помер. Встановлено, що 06.09.2014 р. заявниця [PERSON] звернулась до до 12-ї Київської державної нотаріальної контори із заявою при прийняття спадищини,я ка відкрилась після смерті її чоловіка [PERSON], проте, постановою державного нотаріуса Основенко Л.М. від 06.09.2014 р. заявниці було відмовлено у видачі свідоцтва про про право на спадщину, у зв'язку з відсутністю правостановлюючих документів на спадкове майно (а.с. 6). Судом втановлено, що у грудні 2015 р. заявниця [PERSON] та її діти, зацікавлені особи по справі: [PERSON], [PERSON], [PERSON] та [PERSON] звернулися до Святошинського районного суду м. Києва з позовними вимогами про визнання права власності в порядку спадкування на спадкове майно, яке залишилось після смерті [PERSON], а саме: квартиру [ADDRESS], проте, рішенням суду від 06.07.2016 р. у позові було відмовлено з підстав недоведеністю факту споріднення з померлим [PERSON] (а.с. 14-15). Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що наявні у різних правовстановлюючих докаментах розбіжності у прізвищі заявниці, перешкоджають останній належно оформити спадщину, яка відкрилась після смерті її чоловіка [PERSON], а саме: отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру [ADDRESS], яка належала померлому [INFO] [PERSON] Таким чином, наведені вище обставини, які були встановлені в судовому засіданні підтверджують, що [PERSON] та [PERSON] є однією особою, та відповідно є дружиною померлого [INFO] [PERSON]. Згідно п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. З урахуванням вищевикладеного, суд прийшов до висновку, що вимоги заявниці обгрунтовані та знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, а тому заява підлягає задоволенню.

Outcome: approved