Jurisdiction: civil
Date: 2015-02-22 00:00:00

Заявниця звернулася в суд із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. Просить встановити факт, що [PERSON], у заміжжі - [PERSON], яка померла [INFO], є її, [PERSON], [INFO], рідною матір»ю. Обґрунтовує свої вимоги тим що, вона народилась [INFO] у с Мулянка В-Мулінського району Молотовської (Пермської) області. Згідно свідоцтва про народження [NUMBER], її батько - [PERSON], мати - [PERSON]. 27.02.1971 року вона вийшла заміж за [PERSON] і змінила прізвище з [PERSON] на [PERSON]. [INFO] померла її мати [PERSON]. Мати розповідала їй, що вона народилась у 1917 році у м. Черкаси, походить з роду [PERSON], від народження її ім'я - [PERSON], її батько - [PERSON] і мати - [PERSON]. До початку Великої Вітчизняної війни, вона разом з батьками жила в с. Руська Поляна Черкаського району і була евакуйована на початку війни у місто Молотов (зараз - місто Пермь) Молотовської області Росії. Її батьки залишились на окупованій території і загинули від рук німецько-фашистських окупантів, брат [PERSON] загинув на фронті і рідних після закінчення війни не залишилось. На час її народження в СРСР відбувалась запекла боротьба з національними меншинами, в тому числі з євреями, а саме, людей єврейської національності пригноблювали, саджали в тюрми та фізично знищували. Не кращим було ставлення до людей єврейської національності в роки Великої Вітчизняної війни, а також у післявоєнні часи. Вже після звільнення Черкаської області від німецько-фашистських окупантів, мати дізналась, що її батьків, як і багатьох інших жителів єврейської національності, німецьким карателям видавали їх же сусіди. ЇЇ батько [PERSON] помер невдовзі після її народження і свідоцтво про його смерть також втрачено. На початку 1950-х років її мати вже як [PERSON] повернулась на Черкащину, мала намір повернути (викупити) батьківський будинок у с. Руська Поляна, але нові хазяї відмовилися його продати. З цієї причини, а також через тяжкі спогади, пов'язані із загибеллю батьків, вона не змогла жити у с Руська Поляна, а проживала у с. Білозір'я Черкаського району, разом зі мною та моєю сестрою [PERSON]. У 1973 році мати знову вийшла заміж за [PERSON] і змінила своє прізвище з [PERSON] на [PERSON]. В їхній родині з дитинства дотримувались єврейських традицій, цікавились та поважали єврейську культуру, святкували єврейські свята. І хоча з огляду на обставини, що склалися в часи Радянського Союзу, ми не могли відверто говорити про свою національність, вона завжди відчувала себе членом єврейської громади. На даний час ситуація змінилася і потреба приховувати своє походження відпала. У неї з'явилась можливість мати спілкування у дусі єврейських традицій, отримувати моральну підтримку та матеріальну допомогу, зокрема медичне консультування, пільгове забезпечення ліками і реабілітаційним обладнанням, яких потребує через хворобу Паркінсона та два перенесених інсульти головного мозку, від Кіровоградського обласного благодійного общинного єврейського центру «Хесед Шломо». Представник заявника в судовому засіданні вимоги підтримала в повному обсязі. Посилається на обставини викладені в заяві. Представник заінтересованої особи в судове засідання не з'явився. Надав заяву про розгляд справи без участі представника, в якій зазначив що заява [PERSON] підлягає задоволенню. Свідок [PERSON] в судовому засіданні підтвердила, що [PERSON] є рідною матір»ю заявниці. Заслухавши пояснення представника заявника, свідка, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню, з наступних підстав. До компетенції суду віднесено встановлення факту, якщо: згідно із законом він породжує юридичні наслідки; заявник не може підтвердити його іншим шляхом (отриманням чи відновленням втрачених документів або внесення змін до актового запису тощо). Тому по справі про встановлення родинних стосунків суди повинні вимагати від заявника надання доказів про те, що він не може іншим шляхом, ніж судовим, довести факт родинних відносин. Родинні відносини повинні бути підтверджені будь-яким документом, зокрема, свідоцтвами, що видаються державними органами реєстрації актів громадського стану, але з будь-яких причин або їх втрачено, або допущені помилки, викривлення в цих документах. В судовому засіданні встановлено, що згідно свідоцтва про народження серія [NUMBER] [PERSON], [INFO], є донькою [PERSON] та [PERSON] (а.с. 15). [PERSON] після укладенню шлюбу змінила прізвище на [PERSON], що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії [NUMBER] (а.с. 18). Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] [PERSON] після укладення шлюбу взято прізвище [PERSON] (а.с. 16). Згідно свідоцтва про смерть серія [NUMBER] [PERSON] померла [INFO] (а.с. 23). Заявниця в своїх вимогах фактично просить встановити, що її мати, [PERSON] та [PERSON] є однією тією особою та саме [PERSON] є її матір'ю. Проте, в обґрунтування своїх вимог заявниця посилається на докази, які є дуже суперечливі. Так, з огляду на архівну довідку державного архіву Черкаської області № Р-31/31/05-08 від 09.12.2014 р. вбачається, що у книзі про народження Черкаського повітового рабінату м. Черкаси Черкаського повіту Київської губернії є такі відомості: ім'я народженої: «[PERSON]». Звання, прізвище, ім'я, по батькові та їх віросповідання: батько - Золотоніський міщанин «[PERSON]», мати - «[PERSON]». Дата народження: [INFO]. Ім'я «[PERSON]» виправлено на «[PERSON]» (літера «н» наведена іншим кольором) (а.с. 6). Тоді як із свідоцтва про укладення шлюбу [NUMBER] між [PERSON] та [PERSON] вбачається, що мати заявниці, [PERSON], народилася [INFO] в с. Білозір»я, Черкаського району, Черкаської області (а.с. 18). Крім цього, заявниця зазначає, що по батькові її мати була «[PERSON]», а в архівній довідці ім'я батька [PERSON] зазначено як «[PERSON]». Із роздруківки списку загиблих воїнів із відомостями про відправлення «похоронки» слідує, що похоронку відносно [PERSON], 1915 року народження, направлено батьку - [PERSON], [ADDRESS] (а.с. 10). Але в матеріалах справи відсутні докази, що у матері заявниці був брат [PERSON] і те, що сім»я [PERSON] мешкала саме в с. Р.Поляна. Критично суд відноситься і до роздруківки виписки із списку евакуйованих громадян взятих з сайту Інтернету, джерелом якої є «List of evacuated persons…», оскільки невідомо хто вніс дану інформацію та із яких джерел (а.с. 9). З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що заявник не довела, що її померла мати [PERSON] від народження була [PERSON], оскільки не надала належних і достатніх доказів з числа перелічених в ст.ст. 57, 58 ЦПК України. Документально підтвердити родинні відносини з померлою матір'ю, як з [PERSON], заявник не змогла, а просила цей факт встановити лише на поясненнях свідків. Проте, при відсутності документального підтвердження наявності споріднення, вимоги заявника неможна задовольнити лише на поясненнях свідків, яким відомо про ці обставини тільки від усних розповідей [PERSON] Як вбачається з матеріалів справи свідки народилися значно пізніше померлої [PERSON], якій на час смерті виповнилось 81 рік, про що зазначено в свідоцтві про смерть (а.с.23). Свідок [PERSON], 1971 року народження, є дочкою заявника [PERSON]. Свідок [PERSON], 1936 року народження, який надав письмові свідоцькі покази, перебуває в дружніх стосунках з заявницею. Зважаючи на те, що зазначені особи заінтересовані в позитивному вирішенні питання на користь заявника, то суд критично відноситься до показів даних свідків. Свідків, які б знали, що померла [PERSON], [INFO] народження, від народження була [PERSON], яка народилася [INFO], заявником не названо. Крім того, суд зазначає, що відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» судами не встановлюється тотожність особи. Судом досліджувались інші докази та доводи представника заявниці на обґрунтування вимог, їм дана правова оцінка, проте вони не дають підстав для задоволення заяви. На підставі вищевикладеного, суд аналізуючи заяву та її підстави, пояснення представника заявниці та свідків, матеріали справи вважає, що заява не підлягає задоволенню.

Outcome: dismissed