Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-27 00:00:00

Заявники за участі зацікавлених осіб: [PERSON], Медвежанської сільської ради звернулась до суду з заявою про встановлення факту належності правовстановлюючих документів. Заяву мотивувала тим, що 23.08.1986 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] в Черкаському м/в ЗАГС, актовий запис № 2056, у вказаному актовому записі і виданому на його підставі свідоцтві про одруження серії [NUMBER], оформлених російською мовою, прізвище чоловіка і заявниці після реєстрації шлюбу зазначено російською мовою як «[PERSON]». Від даного шлюбу народилося троє спільних дочок: [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. [PERSON], [INFO] народилась в с. Геленки, Жовтневого району, Приморського краю, РРФСР, згідно актового запису про народження за № 100 від 04.12.1990 року та виданого на його підставі свідоцтва про народження серії [NUMBER], оформлених російською мовою прізвище дитини та батьків зазначено, як «[PERSON]». [PERSON] народилась [INFO] в м. Вінниці, в свідоцтві про народження серії [NUMBER], оформлених українською мовою, прізвище дитини та батьків зазначене як «[PERSON]». [PERSON], народилась [INFO] в м. Вінниці, в свідоцтві про народження серії [NUMBER], оформленому українською мовою, прізвище дитини та батьків зазначене як [PERSON], хоча первісне свідоцтво про народження було оформлене російською мовою на прізвище «[PERSON]». Таким чином в особистих документах сім'ї прізвище українською мовою зазначалось по різному - «[PERSON]» та «[PERSON]». В 1994 році родина заселилась в квартиру [ADDRESS], і всі були зареєстровані в ній за прізвищем «[PERSON]». 28.01.2002 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, після розірвання шлюбу прізвище дружини залишилось «[PERSON]», документи про розірвання шлюбу були оформлені українською мовою, але прізвище було перекладено з російського «[PERSON]» помилково як «[PERSON]» замість вірного «[PERSON]». Після розірвання шлюбу [PERSON] вибув з квартири і рішенням виконкому Вінницької міської ради від 29.03.2001 року за № 484, квартира [ADDRESS] була передана в спільну часткову власність [PERSON], [PERSON], [PERSON], і [PERSON] в рівних долях по ? частині кожній із співвласниць. При цьому при реєстрації права власності прізвище [PERSON] зазначене як [PERSON], а згодом виправлене на «[PERSON]». На момент приватизації квартири [PERSON], [PERSON] та [PERSON] були неповнолітніми і їх мати [PERSON] подавала у відділ приватизації свій паспорт та їх свідоцтва про народження. Оскільки всі ці документи, крім свідоцтва про народження [PERSON], містили прізвище «[PERSON]», то так воно і було вказане в отриманих документах про приватизацію квартири: [PERSON], [PERSON], [PERSON] але [PERSON]. Пізніше заявниці вирішили привести свої документи у відповідність до вірного прізвища «[PERSON]» та змінили паспорти, якими користуються і до даного часу у всіх інстанціях. Таким чином виникла невідповідність запису прізвища «[PERSON]» в особистих документах з прізвищем «[PERSON]» в правовстановлюючих документах, а саме в свідоцтві про право власності на квартиру. Крім того, [INFO] в с. Гостинне, Немирівського району Вінницької області померла [PERSON], яка була бабусею [PERSON], після смерті бабусі відкрилась спадщина на належну їй земельну ділянку площею 1,83 га, яка розташована на території Медвежанської сільської ради та майновий пай члена КСП СТОВ «Гостинне», ? частку цього майна [PERSON] заповіла [PERSON], залишивши заповіт від 18.05.1993 року, остання прийняла спадщину відповідно до заповіту. Однак, на той час паспорт [PERSON] містив прізвище «[PERSON]» державний акт про право власності на землю та майновий сертифікат були оформлені також на прізвище «[PERSON]», що не відповідає прізвищу у паспорті. Дані помилка створюють заявницям проблеми, дане і стало підставою для звернення до суду. У судовому засіданні заявниці, кожна окремо, заявлені вимоги підтримали у повному обсязі, просили суд їх задовольнити. Заінтересована особа [PERSON] в судовому засіданні заявлені вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити. Представник Медвежанської сільської ради в судове засідання не з'явився, однак надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, заявлені вимоги підтримав у повному обсязі, просив суд їх задовольнити. Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність даної особи, на підставі наявних у справі доказів. Вислухавши пояснення заявниць, заінтересованої особи, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що заява підлягає задоволенню зі слідуючих підстав. 23.08.1986 року [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] в Черкаському м/в ЗАГС, актовий запис № 2056, у вказаному актовому записі і виданому на його підставі свідоцтві про одруження серії [NUMBER], оформлених російською мовою, прізвище чоловіка і заявниці після реєстрації шлюбу зазначено російською мовою як «[PERSON]» (а.с.21). Від даного шлюбу народилося троє спільних дочок: [PERSON], [INFO], [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] (а.с.15, 17, 18). В 1994 році родина заселилась в квартиру [ADDRESS], і всі були зареєстровані в ній за прізвищем «[PERSON]» (а.с.23). 28.01.2002 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано, після розірвання шлюбу прізвище дружини залишилось «[PERSON]», документи про розірвання шлюбу були оформлені українською мовою, але прізвище було перекладено з російського «[PERSON]» помилково як «[PERSON]» замість вірного «[PERSON]» (а.с.27). Після розірвання шлюбу [PERSON] вибув з квартири і рішенням виконкому Вінницької міської ради від 29.03.2001 року за № 484, квартира [ADDRESS] була передана в спільну часткову власність [PERSON], [PERSON], [PERSON], і [PERSON] в рівних долях по ? частині кожній із співвласниць. При цьому при реєстрації права власності прізвище [PERSON] зазначене як [PERSON], а згодом виправлене на «[PERSON]» (а.с.24). На момент приватизації квартири [PERSON], [PERSON] та [PERSON] були неповнолітніми і їх мати [PERSON] подавала у відділ приватизації свій паспорт та їх свідоцтва про народження. Оскільки всі ці документи, крім свідоцтва про народження [PERSON], містили прізвище «[PERSON]», то так воно і було вказане в отриманих документах про приватизацію квартири: [PERSON], [PERSON], [PERSON] але [PERSON] (а.с.24). Пізніше заявниці вирішили привести свої документи у відповідність до вірного прізвища «[PERSON]» та змінили паспорти, якими користуються і до даного часу у всіх інстанціях (а.с.7,8,10,12). [INFO] в с. Гостинне, Немирівського району Вінницької області померла [PERSON], яка була бабусею [PERSON], після смерті бабусі відкрилась спадщина на належну їй земельну ділянку площею 1,83 га, яка розташована на території Медвежанської сільської ради та майновий пай члена КСП СТОВ «Гостинне», ? частку цього майна [PERSON] заповіла [PERSON], залишивши заповіт від 18.05.1993 року, остання прийняла спадщину відповідно до заповіту (а.с.34 - 36). Однак, на той час паспорт [PERSON] містив прізвище «[PERSON]» державний акт про право власності на землю та майновий сертифікат були оформлені також на прізвище «[PERSON]», що не відповідає прізвищу у паспорті. Права заявниць підлягають захисту в судовому засіданні, відповідно до вимог ст.ст. 256,257 ЦПК України. Враховуючи вищевикладене, а також те, що факт належності правовстановлюючих документів, що підлягає встановленню має юридичне значення, тобто від нього залежить виникнення майнових прав заявників; іншого порядку встановити даний факт законодавством не передбачено; у заявниць немає іншої можливості одержати документ, що засвідчує факт належності їм відповідних правовстановлюючих документів. На підставі викладеного,

Outcome: approved