Jurisdiction: civil
Date: 2020-08-26 00:00:00

Заявниця [PERSON] 03.08.2020 року звернулася у Сколівський районний суд Львівської області із заявою у порядку окремого провадження, в якій просить встановити факт родинних відносин між фізичними особами, а саме те, що вона є рідною сестрою [PERSON] , який помер [INFO] у м. Сколе Львівської області. Ухвалою судді Сколівського районного суду львівської області Микитина В.Я. від 03.03.2020 року заяву [PERSON] , з участю заінтересованої особи - Верхньосиньовидненської селищної ради Сколівського району Львівської області, про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду за правилами окремого провадження із визначенням дати судового засідання - 27.08.2020 року, 11.00 год.. Розгляд справи відбувся у судовому засіданні, котре було призначене на 27.08.2020 року о 11.00 год., з участю заявника. Заяву обґрунтовано тим, що [PERSON] за життя належало право на житловий будинок, розташований у [ADDRESS] ). [INFO] [PERSON] помер, заповіту за життя не складав. На даний час у заявниці як спадкоємця за законом другої черги є намір успадкувати зазначене право спадкодавця на об`єкт нерухомого майна, у зв`язку з чим вона звернувся до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області. Однак, при перевірці документів для можливості спадкування, нотаріусом виявлено відсутність усіх правовстановлюючих документах заявниці та спадкодавця, зокрема свідоцтва про народження останнього. За таких обставин заявниця за захистом своїх прав на спадкування належного братові права на житловий будинок була змушена звертатися до суду для встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Заявниця у судове засідання з`явилася, вимоги заяви підтримала повністю, просила таку заяву задовольнити з підстав, що у ній викладені. Заінтересована особа - Верхньосиньовидненська селищна рада Сколівського району Львівської області, будучи належно повідомленою про дату, час та місце проведення судового засідання по справі, у таке судове засідання явки уповноваженого представника не забезпечила, надіслала клопотання від 25.08.2020 року за вих. № 02-19/255 (надійшло на адресу суду 26.08.2020 року за вх. № ЕП-916) про розгляд справи без участі такого представника, котре, з урахуванням думки заявниці, було судом задоволено. Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення заявниці, заслухавши показання свідків [PERSON] та [PERSON] , давши належу оцінку письмовим доказам, зібраним у справі, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є невід`ємною частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд. В силу ч. ч. 1, 2 ст. 294 ЦПК України під час розгляду справ окремого провадження суд зобов`язаний сприяти у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів фізичних або юридичних осіб, вживати заходів щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи. З метою з`ясування обставин справи суд може за власною ініціативою витребувати необхідні докази. Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Пленум Верховного Суду України у пункті 11 постанови «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 11 роз`яснив, що у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, котрі мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини, а також оцінку усіх доказів. Виходячи із наведених вище процесуальних норм та роз`яснень, суд встановив наступні обставини справи та відповідні їм правовідносини. Так, [INFO] у віці 77 років у м. Сколе Львівської області помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] , виданим повторно Сколівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області 05.11.2019 року у відповідності до актового запису № 27 від 11.06.2019 року. Як вбачається із свідоцтва про народження заявниці серії [NUMBER] , виданого повторно Сколівським рійбюро ЗАГС Дрогобицької області 14.07.1958 року у відповідності до актового запису № 107 від 14.06.1956 року, з урахуванням зміни нею прізвища на чоловікове після укладення шлюбу, батьками заявниці значаться [PERSON] та [PERSON] . Згідно архівної довідки Державного архіву Львівської області Львівської ОДА від 03.05.2001 року за вих. № Б-3402/01/п, у документах обласного архіву значиться, що родина [PERSON] у складі, у тому числі заявниці та [PERSON] , у 1946 році була переселена у Дрогобицьку область з с. Стефково Лісківського повіту Республіки Польща. Згідно довідок Верхньосиньовидненської селищної ради Сколівського району Львівської області від 21.07.2020 року за вих. № 1480 та 1481, [PERSON] , який помер [INFO] , є рідним братом [PERSON] , [INFO] . Таким чином слід дійти висновку, що [PERSON] , який помер [INFO] , доводяться заявниці рідним братом, а, відтак, заявниця є спадкоємцем після смерті брата за законом другої черги. Судом встановлено, що внаслідок смерті брата заявниці відкрилася спадщина за законом, до складу котрої увійшло право на житловий будинок, розташований у [ADDRESS] (стара адреса - [ADDRESS] ). Допитані у судовому засіданні в якості свідків [PERSON] та [PERSON] , які є дітьми заявниці та племінниками нині покійного [PERSON] , надали суду показання, згідно з котрими заявниця є рідною сестрою [PERSON] , який за життя втратив свідоцтво про своє народження. Він проживав одиноко та мав у власності житловий будинок, розташований у [ADDRESS] ). На даний час заявниця має намір успадкувати належне її братові право на цей будинок, однак суперечності у її правовстановлюючих документах та втрата свідоцтва про народження дядька викликають сумніви у кровному спорідненні і, як наслідок, впливають на наслідки спадкування. З метою оформлення свої спадкових прав заявниця 03.12.2019 року звернулась до Сколівської державної нотаріальної контори Львівської області із проханням про прийняття спадщини за законом після смерті спадкодавця [PERSON] який помер [INFO] . Проте, Сколівська державна нотаріальна контора Львівської області відмовила заявниці у вчиненні зазначеної нотаріальної дії, мотивуючи відсутністю усіх правовстановлюючих документів на підтвердження кровної спорідненості заявниці та спадкодавця, про що свідчить відповідний лист від 05.06.2020 року за вих. № 302/01-16. В силу п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів родинних відносин між фізичними особами. Як роз`яснюється у пункті 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року за № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв`язку із втратою годувальника.Суд не може відмовити у розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах цивільного стану. Встановлено, що заявниця не може скористатися своїм правом на прийняття спадщини, зокрема успадкувати права на житловий будинок після смерті брата, так як їх з братом прізвища, після одруження заявниці та зміни прізвища на чоловікове, є відмінними, у зв`язку з чим необхідним є встановлення факту родинних відносин між фізичними особами. Крім того, братом заявниці було втрачено свідоцтво про своє народження. Відтак, факт родинних відносин між фізичними особами може бути встановленим у порядку окремого провадження. У цей-же час, згідно роз`ясненнями, котрі містяться у пункті 18 вказаної вище Постанови Пленуму Верховного суду України, рішення суду про встановлення факту, що має юридичне значення, не змінює собою документів, котрі видають уповноважені на те органи, а є лише підставою для їх одержання. В силу ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для усіх органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на усій території України. За таких обставин, виходячи з інтересів особищодо захисту її права на спадкування, суд вважає за необхідне задовольнити подану заяву, зокрема встановити факт родинних відносин між фізичними особами, а саме те, що заявниця є рідною сестрою [PERSON] , який помер [INFO] у м. Сколе Львівської області. Ухвалене рішення суду про встановлення зазначеного факту має наслідком виникнення, зміну чи припинення цивільних прав та обов`язків заявниці, зокрема буде служити підставою для реалізації нею свого права на спадкування.

Outcome: approved