Jurisdiction: civil
Date: 2020-10-25 00:00:00

Заявник звернулася до суду із вказаною заявою, посилаючись на те, що [INFO] померла її бабуся [PERSON] , [INFO] . Після її смерті відкрилася спадщина за заповітом на належне їй майно, а саме квартиру [ADDRESS] . Заявник звернулася до Третьої Херсонської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено, посилаючись на те, що необхідно підтвердити факт родинних відносин. З метою підтвердження вищевказаного факту родинних відносин, вона зверталася до органів реєстрації актів цивільного стану, однак їй було відмовлено посилаючись що дані про бабусю [PERSON] в Україні відсутні, оскільки остання народилася в Республіці Білорусь. Після чого вона звернулася до Українського бюро Лінгвістичних експертиз при Національній академії наук України та отримала висновок що засвідчує розбіжності в документальних записах прізвища, які виникли внаслідок графічного відображення коливань при написані голосних у ненаголошеній позиції під впливом усного мовлення діалектного середовища, де було зроблено ці записи, та в наслідок відхилення від правил міжмовного перетворення в ситуації контактного українсько-російського білінгвізму, тобто встановлено, що записи [PERSON] та [PERSON] , а також [PERSON] та [PERSON] » у документах заявниці є ідентичними. З огляду на викладене просила встановити факт, родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] є бабусею [PERSON] , [INFO] , ідентифікаційний номер [NUMBER] . Заявник надала повноваження представнику, від представника до суду надійшла заява про розгляд справи без її участі. Заяву підтримала, просила задовольнити з підстав вказаних в заяві. Заінтересована особа: Херсонська міська рада в судове засідання не з`явилися, надали до суду заяву про розгляд справи без участі представника при вирішенні справи покладалися на розсуд суду. Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст.15,ЦПК України, ст.4 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання в порядку, визначеним цивільним процесуальним законодавством. Згідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України справи про встановлення фактів що мають юридичне значення суд розглядає в порядку окремого провадження. Відповідно до ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення фактів, зокрема, родинних відносин між фізичними особами, а також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Судом установлено та підтверджено матеріалами справи, що заявник [PERSON] народилася [INFO] , де російською її зазначено як « [PERSON] » батьками зазначено на російській мові - « [PERSON] , [PERSON] », відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , актовий запис -909, складений Міським ЗАГС м. Усть-Кут, Іркутської області. Крім того, відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] [PERSON] зареєструвала шлюб з [PERSON] та змінила прізвище на « [PERSON] ». Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] батька заявниці - [PERSON] , [INFO] , батьками зазначено російською як « [PERSON] , [PERSON] » про що Херсонським міським відділом державного бюро ЗАГС складеного 09.03.1972 року актовий запис 1629. З копії паспорта серії [NUMBER] виданого Суворовським РВ УМВС України в Херсонській області виданого 28.07.2003 року вбачається, що його прізвище українською зазначено як [PERSON] , російською як « [PERSON] ». Відповідно до свідоцтва про смерть серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] , уродженка Республіки Білорусь Могілевської області Краснопольського району померла [INFO] , про що Херсонським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Херсонській області 04.09.2018 року складено актовий запис 979. 14.10.2008 року [PERSON] склала заповіт, згідно якого на випадок своєї смерті вона заповіла належне їй майно, [PERSON] ,1985 року народження. Заповіт до підписання прочитаний уголос заповідачем та власноручно нею підписаний, та посвідчений державним нотаріусом Третьої Херсонської державної нотаріальної контори 14.10.2008 року, зареєстрований в реєстрі за №3-2002. Відповідно до\~експертного висновку\~від 05.04.2019\~року за\~№056/319-а/2, встановлено, що розбіжності в документальних записах прізвища виникли внаслідок графічного відображення коливань при написанні голосних у ненаголошеній позиції під впливом усного мовлення діалектного середовища, де було зроблено ці записи, та внаслідок відхилення від правил міжмовного перетворення в ситуації контактного (українсько-російського) білінгвізму. Встановлено, що записи ТИМАШКОВ/ТИМАШКОВА (копія паспорта, свідоцтво про смерть, запис [PERSON] ) та ТИМОШКОВА/ [PERSON] (свідоцтво про шлюб, запис ( [PERSON] ) [PERSON] ), [PERSON] (паспорт, запис [PERSON] ), а також російською мовою ТИМОШКОВ/ [PERSON] (свідоцтво про народження, запис [PERSON] , батько [PERSON] , мати [PERSON] ; свідоцтво про народження, запис [PERSON] , батько [PERSON] , мати [PERSON] ) у документах родичів (бабусі, батька) зазначених вище та заявника є ідентичними. Отже, з наявних матеріалів справи встановлено, що при перекладі прізвища « [PERSON] » з російської мови на українську переклад був здійснений - у батька заявниці українською як « [PERSON] », у бабусі заявниці та матері її батька як « [PERSON] ». Тобто, прізвища [PERSON] та [PERSON] а також [PERSON] є тотожними, відрізняються внаслідок застосування різного перекладу прізвища вказаного з російської мови на українську мову, має місце різний правопис українською мовою одного й того ж прізвища. Різний переклад прізвища є перешкодою заявнику у здійсненні права на спадкування. Отже, з наявних матеріалів справи вбачається факт родинних відносин, а саме що [PERSON] є онукою [PERSON] . Як роз`яснено в п. 1\~Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 року № 5 в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Відповідно до\~роз`яснень,\~які містяться\~в пункті\~7\~Постанови Пленуму\~Верховного Суду\~України «Про\~судову практику\~в справах\~про встановлення\~фактів,\~що мають\~юридичне значення»\~від 31.03.1995\~року №\~5\~суд в\~праві розглядати\~справи про\~встановлення родинних\~\~відносин,\~коли цей\~факт безпосередньо\~породжує юридичні\~наслідки,\~наприклад,\~якщо підтвердження\~такого факту\~необхідне заявникові\~для одержання\~в органах,\~що вчиняють\~нотаріальні дії,\~свідоцтва про\~право на\~спадщину,\~для оформлення\~права на\~пенсію в\~зв`язку із\~втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану. Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено принцип права на справедливий суд, який означає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Оскільки, встановлення факту родинних відносин породжує для [PERSON] , юридичні наслідки, а саме можливість реалізувати своє право на отримання спадщини та встановити даний факт іншим шляхом, аніж звернутися до суду за судовим захистом є неможливим, суд прийшов до висновку про законність та обґрунтованість вимог про встановлення факту родинних відносин. Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви. На підставі викладеного,

Outcome: approved