Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-24 00:00:00

Заявник [PERSON] звернувся до суду із заявою про встановлення факту трудового каліцтва на виробництві, який стався 10.03.1967 під час виконання ним трудових обов`язків столяра на Львівському заводі будівельних виробів. В обґрунтування позовних вимог покликався на те, що 21.03.1966 прийнятий на роботу столяром Львівського заводу будівельних виробів, перебуваючи у трудових відносинах з яким, 10.03.1967 під час виконання трудових обов`язків отримав травму, за наслідками якої поставлено діагноз: «Травматична ампутація ІІ-ІІІ пальців правої кисті з помірним порушенням її хапаючої здатності». 16.03.2004 року оформив пенсію за віком. Зважаючи та той факт, що розмір пенсії є незначним, у липні 2019 року звернувся до Львівського відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у Львівській області з метою призначення страхової виплати. Проте, 11.07.2019 отримав відповідь щодо можливості призначення страхової виплати за рахунок коштів фонду лише після встановлення факту нещасного випадку на виробництві, враховуючи відсутність акту розслідування нещасного випадку на виробництві у фонді. На момент звернення до суду інформація та інші документи щодо складання акту розслідування нещасного випадку, який мав місце 10.03.1967 на підприємстві, є відсутньою у зв`язку із закінченням терміну їх зберігання. Разом з тим, необхідний для призначення заявнику страховий акт форми Н-1 отримати у компетентних органах не є можливим, оскільки Державний архів Львівської області не отримував на зберігання документи Львівського заводу будівельних виробів, при цьому, такий акт відсутній і в Галицькому відділі обслуговування громадян у м. Львові (сервісному центрі) Управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області, так як заявник отримує пенсію за віком. Окрім цього, відсутня можливість поновити медичну документацію, що підтверджується відповідними листами КНП «5-та МКП м. Львова», КНП «Львівська 1-ша міська клінічна лікарня імені Князя Лева» та КЗ ЛОР «Львівський обласний центр медико-соціальної експертизи». Попри це, факт нещасного випадку 10.03.1967, що трапився із заявником, можуть підтвердити очевидці, які також працювали на Львівському заводі будівельних виробів. У судове засідання від 25.05.2020 представник заявника [PERSON] не з`явилась, звернувшись до суду із заявою про розгляд справи за її відсутності. В судовому засіданні від 25.02.2020 заявник [PERSON] та представник заявника [PERSON] заяву підтримали, надали пояснення аналогічні змісту такої, просили суд заяву задовольнити. Окрім цього, заявник надав додаткові пояснення про те, що 10.03.1967 отримав травму під час виконання обов`язків столяра. Працюючи столяром, виконував роботи з обробки деревини вручну, механічним та електричним інструментом, на деревообробних верстатах. Працював з деревообробною машиною круглопильним верстатом з ручним подаванням матеріалів до різального інструменту, робота з яким потребує участі двох кваліфікованих працівників. Однак, його співробітником виявився працівник без відповідної професійної та технічної підготовки та з медичними протипоказами щодо роботи, який і допустив порушення правил техніки безпеки. Таким чином, дії цієї особи призвели до порушення процесу виробництва і пила верстата, обертаючись зі швидкістю 3000 об/хв., відрізала ІІ і ІІІ пальці правої кисті заявника. На підставі наведеного, заявнику надано третю групу інвалідності, проте документи, що це підтверджують, втрачені під час переїзду. Зазначив, що протягом 2-3 місяців після нещасного випадку йому роботодавцем здійснювалась доплата та, в подальшому, його перевели працювати постачальником матеріалів на завод. Не пригадує,\~чи належним\~чином проводилось\~розслідування,\~однак, доказом, який кваліфікує отриману заявником травму як трудове каліцтво є виписка із акта освідування від 22.05.1967. Представник заінтересованої\~особи Управління\~виконавчої дирекції\~Фонду соціального\~страхування у\~Львівській області\~в судовому\~засіданні від\~25.02.2020\~надав пояснення,\~аналогічні змісту\~письмових пояснень,\~скерованих на\~адресу суду,\~із змісту\~яких випливає,\~що рішення\~суду про\~встановлення юридичного\~факту трудового\~каліцтва не\~є підставою\~для розгляду\~Фондом питання\~щодо здійснення\~страхової виплати.\~Відповідно до\~п.\~9\~Порядку розслідування\~та обліку\~нещасних випадків,\~професійних захворювань\~та аварій\~на виробництві\~від 17.04.2019\~№337,\~у разі встановлення факту нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) рішенням суду розслідування проводиться незалежно від дати їх настання. Представник заінтересованої особи Головного управління праці у Львівській області в судове засідання не з`явився, повторно звернувшись до суду з клопотанням про відкладення розгляду справи у зв`язку з карантином. В судовому засіданні від 25.02.2020 надав пояснення аналогічну змісту письмових пояснень, скерованих на адресу суду, у вирішенні справи покладався на розсуд суду. Представник заінтересованої особи Товариства з обмеженою відповідальність «Львівський завод будівельних виробів» в судове засідання не з`явився, звернувшись до суду з клопотанням про розгляд справи за відсутності представника, заяву про встановлення факту трудового каліцтва підтримав у повному обсязі. У зв`язку з неявкою сторін на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд дійшов висновку, що заяву необхідно задовольнити з наступних підстав. Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Суд розглядає справи про встановлення факту каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню (п. 3 ч. 1 ст. 315 ЦПК України). Встановлено,\~що заявник\~ [PERSON] \~перебував у\~трудових відносинах\~з Львівським\~заводом будівельних\~виробів,\~зокрема,\~21.03.1966\~відповідно до\~наказу №33\~прийнятий на\~посаду столяра,\~на підставі\~наказу №110\~від 29.05.1967\~переведений у\~відділ обслуговування\~заводу товарознавцем,\~в подальшому,\~05.07.1968\~призначений інженером\~бетонного цеху\~(наказ\~№ 189\~від 15.07.1968),\~01.01.1969\~ майстром\~бетонного цеху\~(наказ\~№2\~від 01.01.1969),\~01.12.1979\~ \~начальником бетонного\~цеху (наказ\~№240\~від 01.12.1979),\~02.08.2010\~ \~заступником начальника\~бетонно-арматурного\~цеху (\~наказ №57\~від 02.08.2010),\~а 01.04.2011\~звільнений із\~займаної посади\~за власним\~бажанням за\~ст.\~38\~КЗпП згідно\~з наказом\~№ 12-к, що підтверджується записами трудової книжки, копія якої долучена до матеріалів справи. Як видно з виписки з акта освідування від\~22.05.1967, [PERSON] 10.03.1967, працюючи столяром Львівського заводу будівельних виробів, отримав трудове каліцтво, діагноз: «Травматична ампутація ІІ-ІІІ пальців правої кисті з помірним порушенням її хапаючої здатності». Відповідно до «Указаний о\~порядке установления\~врачебно-трудовыми\~экспертными комиссиями\~(ВТЕК)\~степени стойкой\~утраты трудоспособности\~робочими і\~служащими,\~получившими увечье\~либо иное\~повреждение здоров`я,\~связанное с\~их работой\~(в\~соответствии с\~постановленим [PERSON] СССР\~от 9\~октября 1961\~г.\~№ 921),\~затверджених міністерством\~охорони здоров`я\~СРСР від\~28.12.1961,\~постановою Секретаріату\~ВЦСПС від\~28.12.1961,\~протокол №\~33,\~п.\~85, встановлення ступеню стійкої втрати працездатності працівниками та службовцями, які отримали каліцтво чи інше ушкодження здоров`я, пов`язане з їх роботою, проводиться лікарсько-трудовими експертними комісіями (ЛТЕК) органів соціального забезпечення. Постраждалі, скеровані до лікарсько-трудової експертної комісії, повинні мати на руках: - лист від підприємства, установи чи організації, яка скеровує постраждалого на освідування; - акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом; - скерування до ЛТЕК за формою № 88. На кожного потерпілого, який проходить освідування у ЛТЕК, складається акт освідування за формою, затвердженою органами соціального забезпечення. Акт з усіма медичними документами зберігається у ЛТЕК у встановленому порядку. Адміністрації підприємства, установи, організації чи фабричному, заводському, місцевому комітету професіонального союзу чи народному суду, які скерували потерпілого на освідування, надсилається виписка із акту освідування за формою, встановленою органами соціального забезпечення. Враховуючи вищевикладене, наявність у заявника виписки з акту освідування від 22.05.1967, суд приходить до висновку про наявність документів, необхідних для освідування [PERSON] у ЛТЕК за наслідками події, що мала місце 10.03.1967. Відповідно до абз. 2 п.п.б п. 2 розділу І Положення про розслідування та облік нещасних випадків на виробництві, затвердженого Постановою Президії всерадянської центральної ради професійних союзів від 20.05.1966 (протокол № 15, п. 4), розслідуванню підлягають нещасні випадки, що виникли на протязі робочого дня (включаючи встановлені перерви), так і перед початком і по закінченню робіт, а також при виконанні робіт в позаурочний час, у вихідні і святкові дні. Результати розслідування нещасного випадку на виробництві, що викликало втрату працездатності не менше одного робочого дня, оформляються актом по формі Н-1 (п. 4 розділу І Положення). Відповідно до п. б, в п. 12 розділу ІІ Положення начальник цеху (керівник відповідної ділянки), де стався нещасний випадок, зобов`язаний на протязі 24 годин розслідувати спільно зі старшим громадським інспектором по охороні праці цеху і інженером по техніці безпеки або особою, яка його заміняє, нещасний випадок, що стався, виявити його обставини і причини, а також встановити заходи по попередженню повторення побідних випадків, скласти акт про нещасний випадок форми Н-1 у чотирьох примірниках і направити їх головному інженеру (керівнику) організації. Згідно з п. 13, 14 розділу ІІ Положення головний інженер організації (головний спеціаліст сільського господарства) зобов`язаний в добовий строк розглянути та затвердити акт і прийняти міри для усунення причин, що спричинили нещасний випадок. По одному екземпляру затвердженого акту (з переліком заходів по усуненню причин, що викликали нещасний випадок, вказаних в. п.16) головний інженер направляє начальнику цеху (керівнику відповідної ділянки), комітету профспілки і технічному інспектору профспілки. Адміністрація організації зобов`язана видати потерпілому на його вимогу завірену копію акту про нещасний випадок не пізніше трьох днів з моменту закінчення щодо нього розслідування. Після завершення тимчасової непрацездатності потерпілого, викликаної нещасним випадком, адміністрація цеху (керівник відповідної дільниці) заповнює п. 17 акту про наслідки нещасного випадку і надсилає про це повідомлення профспілковому комітету організації, відділу (бюро, старшому інженеру, інженеру) по техніці безпеки і технічному інспектору профспілок (Додаток 2) (п. 15 розділу ІІ Положення). Відповідно до повідомлення про наслідки нещасного випадку з потерпілим (Додаток № 2 Положення), у такому зазначаються наслідки нещасного випадку травматичні або матеріальні. До травматичних наслідків, серед іншого, належить переведення на легшу роботу. Як видно з копії трудової книжки заявника [PERSON] , 29.05.1967 внесено запис про переведення останнього у відділ обслуговування заводу товарознавцем, на підставі наказу № 110 від 29.05.1967. \~ \~ \~ \~В ході розгляду справи встановлено, що 05.07.2019 в Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування у Львівській області звернувся [PERSON] з метою призначення страхової виплати за рахунок коштів фонду та витребування документів щодо встановлення факту нещасного випадку на виробництві, що встався з останнім 10.03.1967 під час роботи в ТзОВ «Львівський завод будівельних виробів», оскільки акт розслідування нещасного випадку у заявника відсутній. З метою надання допомоги останньому у витребуванні документів, що підтверджують трудове каліцтво, Управлінням виконавчої дирекції Фонду соціального страхування у Львівській області скеровано відповідні запити та отримано наступні відповіді. Відповідно до листа ТзОВ «Львівський завод будівельних виробів» №52 від 31.07.2019 інформація та документи щодо акта розслідування нещасного випадку [PERSON] від 10.03.1967 відсутні, оскільки термін зберігання таких закінчився на підставі переліку типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2012 №578/5. Як випливає з відповіді Галицького відділу обслуговування громадян в м. Львові (сервісному центрі) Управління обслуговування громадян Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області від 22.08.2019 №9414/02-09-09 [PERSON] , [INFO] , отримує пенсію за віком, надати акт форми Н-1 про втрату працездатності останнім неможливо, оскільки дані про інвалідність відсутні. Згідно з листом КПН «5-та міська клінічна поліклініка м.Львова» від 15.08.2019 №02-10вих145, медична документація [PERSON] в закладі відсутня. КЗ ЛОР «Львівський обласний центр медико-соціальної експертизи» листом від 20.09.2019 № 326, надано відповідь про те, що медична документація [PERSON] , 1944 р.н., не знайдена в архівах центру МСЕ у зв`язку з відсутністю комп`ютерної бази даних інвалідів Львівської області, при цьому, для пошуку інформації необхідні додаткові дані, зокрема, серія та номер довідки, дата видачі, назва МСЕК, діагноз, при можливості копія довідки. Як випливає з відповіді КНП «Львівська 1-а міська клінічна лікарня імені Князя [PERSON] » від 23.08.2019 №969, у випадку отримання [PERSON] травми в 1967 та проходження стаціонарного лікування, медична картка стаціонарного хворого зберігалась в архіві лікарні у період з 1967 -1992, та вилучена з архіву лікарні на знищення шляхом спалення на початку 1993 року. Таким чином,\~заявник не\~має іншої\~можливості підтвердити\~обставини,\~які посвідчують\~факт трудового каліцтва на виробництві, який відбувся з останнім 10.03.1967 під час виконання трудових обов`язків столяра Львівського заводу будівельних виробів, ніж у судовому порядку. Разом з цим, відповідно до постанови Кабінету\~Міністрів України\~від 17.04.2019\~№ 337\~«Про затвердження\~Порядку розслідування\~та обліку\~нещасних випадків,\~професійних захворювань\~та аварій\~на виробництві» діє Порядок процедури проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними ч. 1 ст. 35 Закону «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування». Вимоги вказаного Порядку поширюються на всіх юридичних і фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та вищезазначених осіб. Відповідно до ч. 9 Порядку розслідування (спеціальне розслідування) проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу. Строк давності для розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь) на виробництві становить три роки з дня їх настання. У разі встановлення факту нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) рішенням суду, розслідування проводиться незалежно від дати їх настання. Факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено у судовому порядку. Якщо такий факт встановлено у судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації). (п.29 Порядку\~№ 337) Допитаний в судовому засіданні як свідок [PERSON] дав показання про те, що працював столяром на одному підприємстві з [PERSON] , куди також влаштували працівника без підготовки, навиків та трудової кваліфікації, хворого на шизофренію. Внаслідок некомпетентних дій цього працівника 10.03.1967 [PERSON] , виконуючи роботу в межах своїх обов`язків та компетенції, а саме, під час роботи за фрезерним верстатом ручної подачі, що потребує участі двох осіб, зазнав каліцтва. Зазначив, що [PERSON] роботу на підприємстві не припинив, повернувшись до такої після закінчення лікування, а також те, що даний випадок розслідувався профкомом профспілки. Таким чином, у судовому засіданні підтверджено факт каліцтва [PERSON] на виробництві під час виконання трудових обов`язків, встановлення якого має юридичне значення для заявника, зокрема, з метою призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню. Враховуючи вищевикладене, заяву необхідно задовольнити.

Outcome: approved