Jurisdiction: civil
Date: 2019-08-15 00:00:00

Заявник [PERSON] у березні 2019 року звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення цивільного позову. Ухвалою Київського апеляційного суду від 06 травня 2019 року підсудність вищевказаної заяви визначено Оболонському районному суду м. Києва. В обґрунтування своєї заяви [PERSON] зазначив наступне. 24 лютого 2014 року Залізничним районним судом м. Сімферополя Автономної Республіки Крим справі № 122/707/14 було винесено ухвалу про забезпечення позову шляхом накладення арешту та заборону на його відчуження на все нерухоме майно, яке належало [PERSON] на праві приватної власності. За наслідками прийняття судом ухвали про забезпечення позову було накладено арешт на земельну ділянку кадастровий номер [NUMBER] , що розташована за адресою: [ADDRESS] . В подальшому після окупації території АР Крим Російською Федерацією, Оболонським районним судом м. Києва було здійснено розгляд позовної заяви [PERSON] до [PERSON] , про що було винесено рішення від 13 квітня 2016 року у справі № 756/7189/15-ц. У листопаді 2017 року [PERSON] звернувся до Васильківського міськрайонного суду Київської області з позовом, в якому просив звільнити з під арешту належне йому нерухоме майно, а саме житловий будинок та земельну ділянку, кадастровий номер [NUMBER] , що розташовані за адресою: [ADDRESS] . У свою чергу [PERSON] звернувся до суду з зустрічним позовом, яким просив визнати фіктивними договори дарування житлового будинку та земельної ділянки, які укладені між [PERSON] та [PERSON] , та на які було накладено арешт згідно ухвали Залізничного районного суду м. Сімферополя Автономної Республіки Крим. Рішенням Васильківського міськрайонного суду у цивільній справі № 362/5764/17 первісний позов задоволено повністю, а у задоволенні зустрічного позову [PERSON] відмовлено. Постановою Київського апеляційного суду від 06 лютого 2019 року зазначене рішення скасовано в частині розгляду первісних вимог та відмовлено у задоволенні первісного позову [PERSON] . У задоволенні зустрічного позову залишено без змін. Відмовляючи у задоволенні позову суд апеляційної інстанції відзначив, що позивач обрав неналежний спосіб захисту цивільних прав, оскільки фактично просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті на підставі ухвали Залізничного районного суду м. Сімферополя Автономної Республіки Крим від 24 лютого 2014 року у справі № 122/707/14. Звільнення з-під арешту власного нерухомого майна має здійснюватися третьою особою [PERSON] за правилами ст. 158 ЦПК України шляхом або оскарження вищезазначеної ухвали в апеляційному порядку, або шляхом звернення з відповідною заявою до суду, що виніс зухвалу про скасування заходів забезпечення позову. Тому заявник, посилаючись на ст. 158 ЦПК України, просить скасувати, вжиті вищезазначеною ухвалою, заходи забезпечення позову у вигляді накладення арешту на земельну ділянку, кадастровий номер [NUMBER] , загальною площею 0,0977 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: [ADDRESS] , що належить на праві приватної власності [PERSON] . У судовому засіданні представник заявника заяву підтримав та просив її задовольнити. Представник заінтересованої особи [PERSON] у судовому засіданні у задоволенні заяви просив відмовити у зв`язку з тим, що рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 13 квітня 2016 року позов [PERSON] до [PERSON] та [PERSON] задоволено частково та стягнуто з останнього на користь позивача заборгованість за розпискою. У межах вказаної справи Залізничним районним судом м. Сімферополя Автономної Республіки Крим було накладено арешт на земельну ділянку. На даний час рішення не виконано, а відтак немає підстав для скасування заходів забезпечення позову. Представник заінтересованої особи [PERSON] заяву підтримав та просив її задовольнити. Заінтересована особа [PERSON] у судове засідання не з`явився, про час та місце повідомлявся належним чином. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явилися, оскільки їхня неявка не перешкоджає розгляду справи. Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Заслухавши пояснення представників осіб, які беруть участь у справі, дослідивши письмові матеріали справи, матеріали, що додані до заяви, суд вважає, що у задоволенні заяви необхідно відмовити з огляду на таке. Предметом заявлених [PERSON] вимог є скасування, вжитих ухвалою Залізничного районного суду м. Сімферополя Автономної Республіки Крим від 20.02.2014 у справі № 122/707/14, заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на земельну ділянку, кадастровий номер [NUMBER] , загальною площею 0,0977 га, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), що розташована за адресою: [ADDRESS] , що належить на праві приватної власності [PERSON] . Як вбачається з матеріалів справи, оригінал ухвали відсутній. Питання про відновлення провадження за даною ухвалою не вирішувалося. На даний час рішення Оболонського районного суду м. Києві від 13.04.2016 перебуває на примусовому виконанні і боржником не виконано. Подаючи заяву про скасування заходів забезпечення позову, [PERSON] не довів, яким чином порушено його право вищевказаною ухвалою, оскільки він на даний час не є власником майна, з якого просить зняти арешт. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed