Jurisdiction: civil
Date: 2019-02-18 00:00:00

Заявник [PERSON] звернулась з заявою до суду про встановлення факту належності правовстановлюючих документів, в якій просила суд встановити факт, що має юридичне значення, а саме належність [PERSON] ([INFO], РНОКПП [NUMBER]) свідоцтва на право власності на житло від 29 жовтня 1996 р. № Т414, виданого Органом приватизації управління житлово-комунального господарства Криворізької міської Ради народних депутатів, про належність на праві спільної сумісної власності [PERSON] та членам його сімї: [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], квартири за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Тимирязева, б. 11, кв. 21. У заяві [PERSON] посилається на те, що наявність помилки у свідоцтві на право власності на житло від 29 жовтня 1996 р. № Т414, виданого Органом приватизації управління житлово-комунального господарства Криворізької міської Ради народних депутатів в її імені, а саме вказано невірно «Олена» замість правильного «Альона», заявниця позбавлена можливості реалізувати своє право власності на належну їй частину квартири за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Тимирязева, б. 11, кв. 21. У судове засідання заявниця не зявилася, надала до суду клопотання, яким просила заяву задовольнити у повному обсязі, розглянути справи без її особистої участі. У судове засідання заінтересована особа Виконавчий комітет Криворізької міської ради не зявилася, надіслала до суду поштою клопотання, яким просила заяву розглянути справи без її особистої участі. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, вивчивши матеріали справи, вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до\~ст. 315 ЦПК України\~суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі; прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Пункт 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказує, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено розбіжності, що пов'язані в перекладі з російської мови на українську мову в зазначенні імені заявниці, а саме у свідоцтві на право власності на житло від 29 жовтня 1996 р. № Т414, виданого Органом приватизації управління житлово-комунального господарства Криворізької міської Ради народних депутатів, де вказане імя «Олена» та відомостей зазначених в паспорті заявниці, де вказане імя «Альона», що є перешкодою для реалізації права [PERSON] щодо належного їй майна. З огляду на вищевказані докази, знайшов підтвердження факт того, що вимоги заяви є обґрунтованими та підлягають задоволенню. З урахуванням вищевикладеного, суд вважає, що заява про встановлення факту належності правовстановлюючого документу підлягає задоволенню, що надасть заявнику можливість вчиняти юридичні дії щодо розпорядження стосовного реєстрації вказаного свідоцтва на право власності на житло.

Outcome: approved