Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-23 00:00:00

Заявник [PERSON] звернувся до суду з заявою в порядку окремого провадження, в якій просив встановити факт, що має юридичне значення, а саме факт постійного проживання [PERSON] з [PERSON] , яка помера [INFO] , на день його смерті за однією адресою: [ADDRESS] . Подану заяву мотивує тим, що за життя [PERSON] склала заповіт, за яким вона на випадок смерті зробила розпорядження про те, що все її майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла [PERSON] .Після смерті [PERSON] відкрилася спадщина на 1/2 частину квартири [ADDRESS] . [PERSON] є співвласником квартири [ADDRESS] та проживала в ній без реєстрації.18 березня 2017 року Третя київська державна нотаріальна контора повідомила [PERSON] , про неможливість прийняття її заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] у зв`язку із пропуском шестимісячного строку, встановленого законом. За захистом своїх прав їй було рекомендована звернутися до суду. На підставі зазначеного заявник звернувся до суду із відповідною заявою. 15 грудня 2017 року до суду надійшла вказана заява. 19 грудня 2017 року протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями матеріали позову передані на розгляд судді Рибака М.А. Ухвалою від 22 грудня 2017 року у справі відкрито провадження. На підставі розпорядження щодо повторного автоматичного розподілу справи № 01-08-18 від 31 січня 2019 року за підписом керівника апарату Шевченківського районного суду м. Києва Марчук М.В., протоколом автоматичного розподілу судової справи між суддями матеріали позову передані на розгляд судді Фролової І.В., у зв`язку із припиненням повноважень судді Рибака М.А. по причині закінчення п`ятирічного строку призначення на посаду. Ухвалою суду від 07 лютого 2019 року справу прийнято до провадження судді Фролової І.В. В судовому засіданні заявник не з`явився, через канцелярію суду представник заявника подав клопотання про розгляд справи у його відсутність, заяву підтримав та просив її задовольнити. Заінтересована особа у судове засідання свого представника не направила, про час та місце слухання справи повідомлена належним чином. Перевіривши матеріали справи доказами, вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного. Як вбачається із заповіту АВЕ №566864 від 05 жовтня 1999 року, що посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Грицаєнко В.В. та зареєстровано в реєстрі № 4591, [PERSON] зробила розпорядження про те, що все її майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла [PERSON] . Згідно Свідоцтва про смерть серія [NUMBER] , виданого Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві, [PERSON] померла [INFO] . У відповідності до відповіді Третьої київської державної нотаріальної контори №308/01-16 від 18 березня року, відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку із пропуском передбаченого чинним законодавством шестимісячного строку на звернення із заявою про прийняття спадщини. Як зазначено позивачем у позові встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини після померлої було пропущено . Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1268, ч. 2 ст. 1269 та ч. 1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. При цьому, за ч.1, ч.2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Відповідно до ст. 1272 ЦК України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з роз`ясненнями, які містяться у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Разом з тим, у судовому засіданні було допитано у якості свідків [PERSON] , [PERSON] , останні підтвердили спільне проживання [PERSON] разом із [PERSON] , на час відкриття спадщини. Враховуючи вищевикладене, суд вважає причини пропуску заявником строку для подання заяви про прийняття спадщини щодо майна [PERSON] , поважними, а тому приходить до висновку про задоволення заявлених вимог та визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини терміном у три місяці з моменту набрання даним рішенням суду законної сили.

Outcome: approved