Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-03 00:00:00

До Тернопільського міськрайонного суду звернувся з позовом [PERSON] до [PERSON] про зобов`язання останнього перенести зовнішні та внутрішні мережі водопроводу і каналізації в належну відповідачу частку житлового будинку по [ADDRESS] , шляхом демонтажу уже існуючих інженерних мереж та прокладання нових в належну відповідачу частку житлового будинку. На обгрунтування вимог посилається на ту обставину, що позивачу, як співвласнику житлового будинку по [ADDRESS] , зі сторони іншого співвласника будинку, відповідача [PERSON] , чиняться перешкоди у володінні майном [PERSON] . Перешкоди полягають в тому, що у [PERSON] виникають незручності в експлуатації його частки будинковолодіння, оскільки мережі водопроводу і каналізації, котрими одночасно користується [PERSON] , прокладені через приміщення позивача, утворюючи неприємні запахи від каналізаційних відходів та існує великий ризик затоплення частини будинку позивача. Окрім цього зазначає, що зовнішні мережі водогону і каналізації прокладені з порушенням ДБН. На вимогу перенести мережі в належну відповідачу частку житлового будинку, останній відповідає [PERSON] відмовою. З огляду на це, лише в судовому порядку позивач взмозі захистити своє цивільне право на безперешкодне і безпечне володіння належним йому майном. В судовому засіданні позивач та його представник вимоги підтримали, просять задовольнити з зазначених у позовній вимозі підстав. Відповідач та її представник позовні вимоги заперечили у повному обсязі, на адресу суду відправили мотивований відзив. Зазначають про безпідставність вимог [PERSON] , котрий не довів належними та допустимими доказами достатність підстав до задоволення власних позовних вимог. Заслухавши пояснення учасників справи, та дослідивши письмові докази Судом встановлені наступні обставини. Позивач має у власності 1\\2 частку житлового будинку з надвірними будівлями і спорудами в [ADDRESS] . Інша 1\\2 частка означеного будинку перебуває у власності відповідача. Земельна ділянка під будинковолодінням залишається неприватизованою. 19 лютого 2008 року у справі № 8-8/2008, ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області проведено поділ ідеальних часток в натурі. Згідно ухвали, відповідачу [PERSON] виділено у власність приміщення другого поверху будинку, що складається з - коридора 1-3, коридора 3-2, житлової кімнати 3-4, кухні 3-5,, житлової кімнати 3-6, коридора 3-7, житлової кімнати 3-8 - загальною площею 113, 3 м.кв.; лоджії, балконів Б1 і Б2 , частини сходової 2-2а площе 3, 75 кв.м, котра знаходиться на першому поверсі житлового будинку; горище житлового будинку площе 117 кв.м., господарські будівлі: літню кухню, гараж, цокольне приміщення. Позивачу [PERSON] виділено у власність приміщення першого поверху будинку, що складається з коридора 2-1, коридора 2-2, кладової 2-3, житлової кімнати 2-4, кухні 2-5, житлової кімнати 2-6, коридора 2-7, житлової кімнати 2-8 - загальною площею 110, 3 кв.м.; лоджії, приміщення цокольного поверху житлового будинку: коридор 1-1, коридор 1-2, кухні 1-3, кладових 1-4, 1-5, гаража 1-6, майстерні 1-7 - загальною площею 110, 5 кв.м. При цьому [PERSON] зобов`язався надати доступ [PERSON] за потреби до комина і вентиляційних люків, через які здійснюється витяжка продуктів згоряння (газів) з газового обладнання, котре розташоване в приміщеннях цокольного поверху, а [PERSON] зобов`язався надати доступ [PERSON] за потреби до водопровідної та каналізаційної труб останнього, що розташовані в приміщеннях 1-4 цокольного і 2-3 першого поверхів житлового будинку. Враховуючи, що каналізаційні труби є об`єктами спільного користування, їх утримання сторони домовилися здійснювати спільно. Аналізом характеру спірних правовідносин у справі №8-8/2008 вбачається, що позивач реалізовуючи право співвласника майна, звертався за судовим захистом про поділ в натурі майна, що належало йому та відповідачеві на праві спільної власності в ідеальних частках, і щодо якого (поділу) у сторін спору не було спільної думки. Разом з тим порушення права власності може мати місце не лише у разі позбавлення власника можливості володіння належним йому майном, але й у випадках незаконного обмеження його у можливості реалізації правомочностей користування або розпорядження цим майном. Тому закон передбачає, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження цим майном (ст.. 391 ЦК України) Така можливість забезпечується, насамперед, за допомогою негаторного позову (вимоги власника, що володіє річчю, про усунення перешкод у здійсненні правомочностей у користуванні та розпорядженні нею). Характер спірних право відносин сторін спору у даному провадженні переконує Суд, що [PERSON] заявлено до [PERSON] саме негаторний позов про зобов`язання вчинити певні дії з метою забезпечення права позивача на повноцінне здійснення прав власника уже після поділу спірного будинковолодіння в натурі. При цьому позивач суду пояснив, що у [PERSON] виникають незручності в експлуатації його частки будинковолодіння, оскільки мережі водопроводу і каналізації, котрими одночасно користується [PERSON] , прокладені через приміщення позивача, утворюючи неприємні запахи від каналізаційних відходів та існує великий ризик затоплення частини будинку позивача. Окрім цього зазначає, що зовнішні мережі водогону і каналізації прокладені з порушенням ДБН. На підтвердження викладених доводів надав висновок по результатам технічного обстеження технічного стану об`єкту від 04.08.2017 року, складений провідним експертом спеціалізованої організації Тернопільської філії ДНДПВІ «НДІпроектреконстукція» Кузівим І.М., змістом, якого за результатами проведеного технічного візуального обстеження технічного стану основних несучих конструкцій об`єкту, було визначено, що інженерні мережі , які проходять через житлову частину [PERSON] на територію власника 2 поверху ( [PERSON] ), влаштовані з порушенням раніше діючих (на момент здачі в експлуатацію) п.8.42 і п.8.43 СНіП 2.04.02-84*; п.4.8 СНіП 2.04.03-85 та діючих станом на дату складення висновку п.12.41 ДБН В 2.5-74:2013 і п.8.6.4 ДБН В 2.5-75:2013, а саме не врахована глибина закладання водогінних мереж водопроводу і каналізації для захисту від промерзання. Дані зовнішні і внутрішні мережі водопроводу і каналізації рекомендується перенести, що б вони слугували тільки власнику 2 поверху, при цьому необхідно заглибити їх на нормативну глибину або утеплити їх відповідно діючих норм. Опитаний в судовому засіданні в статусі спеціаліста про окремих питаннях дослідження, провідний експерт спеціалізованої організації Тернопільської філії ДНДПВІ «НДІпроектреконстукція» Кузів І.М. суду пояснив, що можливо його висновки розтлумачені стороною позивача трішки некоректно - дослідження проводилося виключного щодо зовнішніх мереж водопроводу і каналізації будинковолодіння по [ADDRESS] , що перебуває у спільній часткові власності сторін справи; висновок готувався з використанням ДБН В 2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі і споруди. Основні положення проектування», ДБН В 2.5-74:2013 «Каналізація. Зовнішні мережі і споруди. Основні положення проектування». Й рекомендації спеціалістом надавалися виключно щодо приведення у відповідність ДБН саме зовнішніх мереж каналізації, яка виходить з спірного будинку двома трубами до зовнішнього колодязя, а посилання на внутрішні мережі у змісті висновку, було помилковим. Надалі, як було встановлено уже в судовому засіданні 27.03.3019 року, сторона відповідача заявила клопотання про приєднання до справи письмового доказу - просить Суд надати оцінку звіту експерта [PERSON] , від березня 2019 року. Необхідність приєднання відповідного доказу на стадії судового розгляду обгрунтовує тим, що відповідач [PERSON] з часу відкриття провадження у справі і під час уже судового розгляду на власний розсуд вчиняв певні дії, спрямовані на приведення у відповідність до ДБН існуючих мереж водопостачання та водовідведення, зокрема здійснював утеплення зонішнього водопроводу, влаштовував відмостку з укладанням бруківки зі сторони виходу з будинку зовнішніх інженерних мереж водопостачання і водовідведення, тощо. Клопотання про приєднання означеного доказу судом було задоволене, й з змісту означеного звіту про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж об`єкта, складеного 21.03.2019 року експертом з технічного обстеження будівель і споруд [PERSON] (кваліфікаційний сертифікат серії АЕ №000596), вбачається, що за результатами проведення робіт з технічного обстеження зовнішніх, внутрішніх інженерних мереж (каналізація, водопровід, вентиляція) по [ADDRESS] , було встановлено, що інженерні мережі (зовнішній і внутрішній водогін, зовнішня і внутрішня каналізація, вентиляція) є надійними та безпечними в експлуатації. Отже, уже на стадії судового розгляду виникли нові обставини, зумовлені проведенням відповідачем [PERSON] на власний розсуд певних дій, спрямованих на приведення у відповідність до ДБН існуючих мереж водопостачання та водовідведення, зокрема останній здійснював утеплення зонішнього водопроводу, влаштовував відмостку з укладанням бруківки зі сторони виходу з будинку зовнішніх інженерних мереж водопостачання і водовідведення, тобто з часу відкриття провадження у справі ретроспективно в часі змінилися існуючі правовідносини сторін справи, і, як зазначено вище, 27.03.3019 року Судом було задоволене клопотання сторони відповідача та приєднано письмовий доказ звіт про проведення технічного обстеження будинковолодіння від 21.03.2019 року. Позивач поставив зміст звіту від 21.03.2019 року під сумнів, та заявив клопотання про призначення судової будівельно технічної експертизи. Приймаючи до уваги те, що у зв`язку з приєднанням до справи на стадії судового розгляду нового доказу, котрий природно не міг бути долучений до початку розгляду справи по суті (звіту від березня 2019 року в 2017 році не існувало), для з`ясування обставин по даній справі, що мають значення для правильного вирішення справи, слід застосувати спеціальні знання, з метою ефективного, а не ілюзорного судового захисту, з огляду на предмет позовних вимог, Суд вважав, що існувала об`єктивна необхідність відступити від загального правила, та на стадії розгляду слід було призначити судову будівельно-технічну експертизу Відтак, 07.06.3019 року, Судом було постановлено ухвалу про проведення судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставлене запитання: Чи відповідають [PERSON] , пожежним і санітарним нормам і правилам зовнішні інженерні мережі каналізації та водопроводу після реального поділу житлового будинку і виділу його співвласникам частки кожного із спільної власності, станом на дату проведення експертного дослідження? Висновком експерта Тернопільського відділення КНДІСЕ від 26.09.2019 року №789/19-22, проведеної судової будівельно технічної експертизи, визначено, що зовнішні інженерні мережі каналізації та водопроводу, після реального поділу житлового будинку по [ADDRESS] утеплені, невідповідності чинним ДБН експертом не встановлено. В суду відсутні підстави вважати, що висновок експерта Тернопільського відділення КНДІСЕ від 26.09.2019 року №789/19-22, є необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи. Суд наголошує, що негаторний позов є способом захисту права власності. не пов`язаним із позбавленням володіння. Відповідно ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження. Застосування негаторного позову можливе у випадку існування таких обставин: наявності у позивача право власності або іншого речового права, перебування спірної речі у володінні позивача, протиправність поведінки відповідача. що створює перешкоди для здійснення повноважень користування та розпорядження. Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих правових норм правом звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів Обов`язок доказування обставин покладається на кожну із сторін спору, і заявляючи позов про зобов`язання [PERSON] перенести зовнішні та внутрішні мережі водопроводу і каналізації в належну йому частку житлового будинку по [ADDRESS] , шляхом демонтажу уже існуючих інженерних мереж та прокладання нових в належну відповідачу частку житлового будинку, саме [PERSON] мав би довести належними, допустимими та, за новим стандартом доказування, достатніми доказами влаштування внутрішніх та зовнішніх мереж водопостачання та водовідведення спірного будинку з невідповідністю ДБН. Поряд з тим будь яких доказів невідповідності ДБН внутрішніх мереж водопостачання і каналізації будинку, позивач не надав. Що ж до доводів [PERSON] про невідповідність ДБН зовнішніх мереж водопостачання і каналізації спірного будинку, означені твердження спростовуються наявними у справі письмовими доказами - звітом про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж об`єкта, складеним 21.03.2019 року експертом з технічного обстеження будівель і споруд [PERSON] , та висновком судової будівельно технічної експертизи, складеним експертом Тернопільського відділення КНДІСЕ від 26.09.2019 року №789/19-22 . Системний аналіз наданих сторонами доказів дозволяє Суду зробити висновок про відсутність підстав до задоволення позову. Позивач звільнений від сплати судового збору, а тому суму судового збору компенсувати за рахунок держави. Відповідач подав суду попередній розрахунок судових витрат, разом з тим будь яких доказів на підтвердження реального понесення судових витрат, зокрема сплачених сум за покриття витрат на професійну правничу допомогу, станом на дату ухвалення судового рішення, Суду не надав. З огляду на наведене,

Outcome: dismissed