Jurisdiction: civil
Date: 2015-07-14 00:00:00

Законний представник позивача [PERSON] [PERSON] звернулась до суду з позовом про визнання права власності на майно та зняття арешту , посилаючись в обґрунтування своїх вимог на те , що з 2002 року перебувала в шлюбі з [PERSON] , який є батьком [PERSON] . В січні 2014 року [PERSON] помер . Після його смерті відкрилась спадщина , яка складається з житлової квартири [ADDRESS] . Діючи самостійно як дружина та як мати свого неповнолітнього сина [PERSON] мала намір отримати в Четвертій Криворізькій державній нотаріальній конторі свідоцтво про право на спадщину на своє імя та на імя свого сина. Проте, в нотаріальній конторі дізналася про наявність арешту на житловій квартирі, що належала покійному чоловіку. Даний арешт було накладено Дзержинським ВДВС в ході виконавчого провадження, за яким мій покійний чоловік виступав боржником. При зверненні [PERSON] до Дзержинського ВДВД з заявою про зняття арешту , їй було в цьому відмовлено та рекомендовано звернутись до суду . В даний час [PERSON] змушена звернутися до суду із даним позовом в інтересах свого неповнолітнього сина , просить суд про визнання тільки за ним права власності на нерухоме майно оскільки відмовляється від свого права на спадкування на користь свого сина . Просила визнати за [PERSON] права власності на вищевказану квартиру за зняти арешт з вказаної квартири . В судове засідання законний представник [PERSON] - [PERSON] та її представник [PERSON] не зявились , про день та час слухання справи повідомлені належно , надали кожна окремо , заяву про розгляд справи у їх відсутності , позовні вимоги підтримали . Представник відповідача у судове засідання не зявилась , про день та час слухання справи повідомлена належно , причини неявки суду невідомі . Представники третіх осіб у судове засідання не зявились , про день та час слухання справи повідомлені належно , надали суду заяви про розгляд справи у їх відсутність . Дослідивши матеріали справи , взявши до уваги заяви сторін , суд знаходить позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав. Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини. 20 липня 2002 року було укладено шлюб між [PERSON] та [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про одруження. До реєстрації шлюбу із [PERSON], 28.06.1998 року, у них народився син [PERSON], що підтверджується копією свідоцтва про народження. 16.09.1995 року, [PERSON], у приватну власність було придбано житлову квартиру, розташовану за адресою: м. Кривий Ріг, пр. Гагаріна, б. 30, кв. 13 , що підтверджується дублікатом договору купівлі-продажу від 16.09.1995 року, та витягом із реєстру. В зазначеній житловій квартирі зареєстровані [PERSON] та [PERSON], який ще й до всього є інвалідом дитинства. 05.01.2014 року, [PERSON] помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть. У звязку із смертю [PERSON] відкрилася спадщина, яка складається із житлової квартири, розташованої за адресою: м. Кривий Ріг, пр. Гагаріна, б. 30, кв. 13 . Діючи самостійно як дружина та як мати свого неповнолітнього сина, [PERSON] звернулась до Четвертої Криворізької державної нотаріальної контори за свідоцтвом про право на спадщину . Але , в нотаріальній конторі [PERSON] дізналась про наявність арешту на житловій квартирі, що належала [PERSON] . Даний арешт було накладено Дзержинським ВДВС в ході виконавчого провадження, за яким [PERSON] виступав боржником. При зверненні до Дзержинського ВДВС, [PERSON] повідомила про смерть мого чоловіка, у звязку із чим Дзержинським ВДВС 10.11.2014 року було винесено постанови про закінчення виконавчого провадження на підставі п.3 ч.1 ст. 49 ЗУ «Про виконавче провадження»,. У звязку із цим, враховуючи, що виконавче провадження було закрите, [PERSON] звернулася письмово до Дзержинського ВДВС із заявою про зняття арешту із житлової квартири, однак 18.12.2014 року отримала письмову відповідь відповідно до якої Дзержинський ВДВС зазначив про необхідність звернення до суду. 25.12.2014 року, державний нотаріус Четвертої криворізької державної нотаріальної контори також виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, в якій зазначив про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку із наявністю арешту на нерухомому майні. Відповідно до ст. 1261 ЦК України , [PERSON] є спадкоємцем за законом першої черги після смерті свого батька. Враховуючи, що він був зареєстрованим спільно із своїм батьком на час його смерті, а також беручи до уваги, що в даний час він є неповнолітнім, він є таким, що прийняв спадщину. Відповідно до ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження» зазначено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника. Відповідно до ч.4 ст. 1268 ЦК України зазначено, що незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві із часу відкриття спадщини. Відповідно до ст. 16 ЦК України зазначено, що способами захисту цивільних прав та інтересів зокрема можуть визнання права. П.12 Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 червня 2011 р. № 703, відповідно до якого зазначено, що під час розгляду заяви про державну реєстрацію і документів, що додаються до неї, державний реєстратор встановлює відповідність заявлених прав і поданих документів вимогам законодавства, а також відсутність суперечностей між заявленими та зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно, їх обтяженнями, зокрема щодо: обов'язкового дотримання письмової форми правочину та його нотаріального посвідчення (у встановлених законом випадках); повноважень заявника;відомостей про нерухоме майно, речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, наявних у Державному реєстрі прав та поданих документах; наявності обтяжень прав на нерухоме майно, зареєстрованих відповідно до закону; наявності факту виконання умов правочину, з якими закон та/або договір (угода) пов'язує можливість проведення державної реєстрації виникнення, переходу, припинення прав на нерухоме майно або обтяження таких прав. За таких обставин , суд вважає , що позовні вимоги підлягають задоволенню . На підставі викладеного та

Outcome: approved