Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-02 00:00:00

Заступник військового прокурора Рівненського гарнізону звернувся до суду в інтересах держави Міністерства оборони України в особі Державного підприємства «Львівський військовий лісокомбінат», в особі «Костопільського лісгоспу ДП «Львівський військовий лісокомбінат» до [PERSON] про стягнення 13295,08\~грн.\~ шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісу. В обґрунтування заявлених вимог посилається на те, що 24.02.2018 року працівниками лісової охорони Костопільського лісгоспу у кварталі 27 виділі 10 Грушівського лісництва Костопільського лісгоспу, було виявлено незаконну, тобто без наявності спеціального дозволу (лісорубного квитка) на використання лісових ресурсів (вирубки лісу), в порушення вимог ст. ст. 69,70 Лісового кодексу України самовільну рубкою деревини. В той же день працівниками лісової охорони Костопільського лісгоспу встановлено, вказану незаконну рубку здійснив [PERSON], який в цьому зізнався. Враховуючи, що відповідачем у добровільному порядку не сплачено збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу, прокурор з метою захисту інтересів держави просить стягнути з [PERSON] на користь Костопільського лісгоспу державного підприємства «Львівський військовий лісокомбінат» шкоду, спричинену навколишньому природному середовищу шляхом самовільної рубки лісу в розмірі 13295,08 грн., а також стягнути на користь Костопільського лісгоспу державного підприємства «Львівський військовий лісокомбінат» суму сплаченого судового збору за подання вказаної позовної заяви у розмірі 1762,00 грн. Позивач в судове засідання не зявився. Від представника позивача прокурора військової прокуратури Рівненського гарнізону [PERSON] на адресу суду надійшло письмове клопотання про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі. Не заперечував проти ухвалення судом заочного рішення. Представник Костопільського лісгоспу ДП «Львівський військовий лісокомбінат» [PERSON] в судове засідання не з'явився, подав до суду заяву в якій просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, не заперечував проти ухвалення заочного рішення. Відповідач в судове засідання не зявився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, про що свідчать наявні в справі судові повідомлення, причину неявки, суду не повідомив.\~ Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження з викликом сторін, подані позивачем документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню. Судом встановлено, 24.02.2018 року працівниками лісової охорони Костопільського лісгоспу у кварталі 27 виділі 10 Грушівського лісництва Костопільського лісгоспу, було виявлено незаконну, тобто без наявності спеціального дозволу (лісорубного квитка) на використання лісових ресурсів (вирубки лісу), в порушення вимог ст. ст. 69. 70 Лісового кодексу України самовільну рубку деревини. В той же день працівниками лісової охорони Костопільського лісгоспу встановлено, вказану незаконну рубку здійснив [PERSON], який в цьому зізнався. 24.02.2018 року інженером з охорони та захисту лісу Костопільського лісгоспу [PERSON] складено протокол\~про адміністративне правопорушення №8, з якого вбачається, що [PERSON] 24.02.2018 року займався самовільною рубкою деревини, що є порушенням\~ст.65 КУпАП. 28.02.2018 року інженером з охорони та захисту лісу Костопільського лісгоспу [PERSON] винесено постанову № 8 про накладення адміністративного стягнення, якою встановлено факт незаконної рубки [PERSON], а саме двох дерев породи «сосна» діаметрами пнів 36 та 38 у кварталі 27 виділі 10 Грушівського лісництва Костопільського лісгоспу в результаті чого заподіяно шкоду лісовому господарству на суму 13295,08 грн. [PERSON] визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого\~ст.65 КУпАП\~та накладено штраф у розмірі 85,00 грн. Однак, як вбачається з матеріалів справи, станом на 13.04.2018 року [PERSON] штраф не сплатив та спричинену шкоду не відшкодував. Згідно розрахунку відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року №665 «Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісовому господарству» з урахуванням індексу інфляції споживчих цін на 2017 рік зробленого в Костопільському лісгоспі, встановлено, що незаконною рубкою 2 дерев породи «сосна» діаметрами пнів 36 та 38см. заподіяно шкоду у розмірі 13295,08 грн. Відповідно до положень\~ст.76 ЦПК України\~доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами. Частиною 1\~статті 81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Статті\~1,3 Лісового Кодексу України\~встановлюють, що ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно природоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави. Лісові відносини в Україні регулюються\~Конституцією України,\~Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища»,\~Лісовим кодексом України, іншими законодавчими актами України, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами. Відповідно до\~ст. 1166 ЦК України, ст.\~68,\~69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~та\~ст. 105 Лісового кодексу України\~- майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особи, які нанесли шкоду навколишньому природному середовищу порушенням природоохоронного законодавства, несуть цивільну відповідальність і зобовязані в повному обсязі відшкодувати нанесену ними шкоду. Збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню у повному обсязі відповідно до закону (ч. 4 ст.19, ст.24 ЛК України). У відповідності до положень\~ст. 69 Лісового кодексу України\~- спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток. Згідно з ч. 1\~ст. 105 Лісового кодексу України\~особи, винні у порушенні лісового законодавства, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, несуть встановлену законом відповідальність. Крім того, згідно\~ст. 107 Лісового кодексу України\~підприємства, установи, організації і громадяни зобовязані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. Згідно до поданого\~розрахунку, розмір збитків, завданих внаслідок порушення лісового законодавства,\~становить\~13295,08 грн. За змістом абз. 1 п.2\~постанови Пленум Верховного Суду України від 27 березня 1992 року №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди»\~шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Частина 1\~статті 1166 ЦК України\~передбачає, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідачем не надано жодних належних та допустимих доказів відсутності його вини в заподіянні шкоди. Заперечень щодо розміру нарахованої шкоди відповідачем не надано. Враховуючи вищевикладені обставини їх сукупність, що заподіяна [PERSON] шкода, яка сталася внаслідок протиправних дій, за наявності його вини, що встановлено постановою про накладення адміністративного стягнення, є підставою для задоволення позову. Згідно до ч.1\~ст.141 ЦПК України\~стороні,\~на користь\~якої ухвалено\~рішення,\~суд присуджує\~з другої\~сторони понесені\~нею і\~документально підтверджені\~судові витрати\~в розмірі\~1762\~грн.

Outcome: approved