Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-12 00:00:00

До суду з зазначеним позовом 19.11.2019 року звернувся позивач. Свої позовні вимоги мотивує тим, що [INFO] , помер його батько [PERSON] , після смерті якого залишилося спадкове майно. Позивачу не було відомо про те, що частина спадкового майна не була оформлена його покійним батьком, тому він не мав можливості своєчасно звернутись для оформлення даного майна. Просить суд визначити йому, [PERSON] , [INFO] (ідентифікаційний номер - [NUMBER] ), додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] . В судовому засіданні позивач заявлену вимогу підтримав в повному обсязі. Представник відповідача Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області та в судове засідання не з`явився, до суду надійшов лист про розгляд справи у відсутність їх представника, заявлений позов визнають в повному обсязі. Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд вважає заявлений позов обґрунтованим та таким, що підлягає до задоволення. У відповідності із ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у 6 місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом вказаного строку не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщини. Якщо прийняття спадщини пропущений з поважної причини, суд може за позовом спадкоємця визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ( ст. 1272 ЦК України ). В своїй заяві позивач посилається на те, що йому не було відомо про існування спадкового майна. Відповідно до ч.2 ст.1272 ЦК України за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. Інших спадкоємців після смерті не має, спадщина відумерлою не визнана. Враховуючи дані обставини, та те, що особа яка може претендувати на визнання спадщини відумерлою, Баришівська селищна рада Баришівського району Київської області проти задоволення позову не заперечує, суд вважає за можливе прийняти визнання відповідачем позову. За правилами ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судове рішення у цивільній справі» № 14 від 18.12.2009 року, визначено, що у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом. Відповідно до роз`яснень Пленуму Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

Outcome: approved