Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-18 00:00:00

До Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області звернулася [PERSON] з вказаним позовом в якому зазанчила, що вона перебувала у шлюбі з [PERSON], який був зареєстрований у м. Хмельницькому. У них є спільна дитина донька [PERSON], [INFO], батьком якої записаний відповідач. Сімейне життя з [PERSON] не склалося та на даний час вони проживаютьокремо. Донька проживає разом з нею та знаходиться на її утриманні. Відповідач, як батько дитини, зобов`язаний утримувати доньку до її повноліття. Разом з цим, останій ухиляється від такого обов`язку, відповідну матеріальну допомогу їй не надає. На підставі викладеного просила суд стягнути з відповідача на її користь на утримання неповнолітньої доньки аліменти у розмірі ? частини від усіх видів заробітку. Відповідачем [PERSON] був поданий зустрічний позов до [PERSON] про оспорювання батьківства. В своєму позові [PERSON] зазначив, що дійсно між ним та [PERSON] був укладений шлюб, який був зареєстрований лише 07 травня 2008 року. До цього він перебував у зареєстрованому шлюбі з [PERSON], шлюб з якому був розівраний 06.03.2008 року. З [PERSON] він став спільно проживати лише з кінця березня 2008 року. При цьому на час одруження [PERSON] вже мала малолітню доньку [PERSON], [INFO]. Зазначив, що він не є біологічним батьком цієї дитини, а про реєстрацію його як батька дитини він дізнався лише отримавши позов [PERSON] про стягнення аліментів. На підставі викладеного просив суд виключити із актового запису №17 від 20.09.2008 року в Книзі реєстрації народжень про анродження [PERSON], [INFO], складеного відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Хмельницькому Хмельницького міськраойнного управління юстиції відомості про батька дитини [PERSON]. Ухвалою Хмельницького міськраойнного суду Хмельницької області від 20.07.2016 року поданий [PERSON] зустрічний позов був прийнятий та об`єданий в одне провадження з первісним позовом. В судове засідання позивач [PERSON] та її представник [PERSON] не з`явилися. Надали суду письмову заяву, в якій просили справу розглянути за їх відсутності. Поданий ними позов підтримали у повному обсязі, просили його задовольнити. Зустрічний позов не визнали, просили відмовити у його задоволенні. Відповідач [PERSON] та його представник [PERSON] в судове засідання не з`явилися. Про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Представник подав клопотання про розгляд справи без його участі. За таких обставин суд вважає за можливе продовжити розгялд справи за відсутності сторін та постановити у справі рішення на підставі наявних матеріалів. Перевіривши матеріали спарави судом встановлені наступні обставини. Встановлено, що сторони перебували у шлюбі, який був зареєстрований 07 травня 2008 року у відділі РАЦС по місту Хмельницькому Хмельницького міськрайонного управління юстиції. Вказаний шлюб був розірваний рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28.11.2013 року. 18 липня 2004 року народилася [PERSON]. Її батьками є [PERSON] та [PERSON] (сторони у справі). Вказане підтверджено свідоцтвом про народження дитини серія І-БВ №147855, яке видане повторно 06.04.2011 року відділом РАЦС по місту Хмельницькому Хмельницького міськрайонного управління юстиції у Хмельницькій області. Відповідно до положень ст.122 СК України права та обов'язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленомустаттями 122\~та\~125\~цього Кодексу. Згідно з вимогами ст.51 Конституції України, ст. 180 СК України батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. У відповідності з ч.3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі. За таких обставин, враховуючи, що сторони є батьками неповнолітньої [PERSON], що засвідчено органом державної реєстрації актів цивільного стану, домовленості між ними стосовно утримання спільної дитини не досягнуто, вимоги позивача щодо стягнення з відповідача аліментів є обгрутованими та підлягають задоволенню. Визначаючи конкретний розмір алміментів, які слід стягнути з відповідача на користь позивача на утримання неповнолітньої дитини суд виходить з наступного. Згідно положень ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров'я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Враховуючи стан здоров`я та матеріальне становище дитини, матеріальне становище платника аліментів, який має неповнолітню дитину від іншого шлюбу, суд вважає за можливе визначити розмір аліментів, який необхідно стягувати з відповідача на користь позивача на утримання неповнолітньої дитини [PERSON], [INFO] у розмірі ? частини від усіх видів заробітку, але не менше 50 % прожиткового мінімума на дитину відповідного віку починаючи з дати подачі позову і до досягнення дитиною повноліття. Стосовно вимог зустрічного позовоу [PERSON] про виключення із актового запису про народження [PERSON], відомостей про нього, як про батька дитини суд зазначає наступне. Так, в обгрунтування вимог зустрічного позову, [PERSON] зазначив, що він не є біологічним батьком [PERSON] Відповідно до полождень ст.125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров'я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини; 3) за рішенням суду. Згідно частини першої ст.126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану. Як встановлено з матеріалів справи [PERSON] народилася 18 липня 2004 року, тобто до реєстрації шлюбу між [PERSON] та [PERSON] Згідно дослідженого актового запису №17 від 20.09.2008 року про народження [PERSON] встановлено, що її батьками записані [PERSON], [INFO] (графа батько) та [PERSON], [INFO] (графа матір). Підставою запису відомостей про батька є спільна заява батьків № 176-06/03-28 від 20.09.2008 року, яка була подана та підписана ними (в тому числі і [PERSON]Б.) особисто. Відповідно до положень частин першої та п`ятої ст.136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до\~статей 122,\~124,\~126\~і\~127\~цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред'явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. Не має права оспорювати батьківство особа, записана батьком дитини, якщо в момент реєстрації себе батьком дитини вона знала, що не є її батьком, а також особа, яка дала згоду на застосування допоміжних репродуктивних технологій відповідно до\~частини першої статті 123 цього Кодексу. Таким чином [PERSON] не має права оспорювати своє батьківство стосовно [PERSON], [INFO], оскільки на час реєстрації себе батьком цієї дитини останній знав, що не є її батьком. Той факт що [PERSON] не є біологічним батьком неповнолітньої [PERSON], також визнавався і представником [PERSON], який з цих підстав заперечував необхідність проведення у справі відповідної судово-генетичної експертизи. Посилання [PERSON] на те, що він себе ніколи не визнавав батьком неповнолітньої [PERSON] та відповідної заяви до органу реєстрації актів цивільного стану не подавав, а наявний у такій заяві підпис від його імені зроблений не ним, суд не приймає до уваги виходячи з наступного. Відповідно до приписів ст.12, 81 ЦПК України цивільне судовчинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, повязаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. У зв`язку з необхідністю перевірки доводів відповідача стосовно недостовірності його підпису у заяві про визнання батьківства, з метою сприяння учасникам процесу в реалізації їх прав, судом було задоволено клопотання [PERSON] про проведення у справі відповідної судової почеркознавчої експертизи. Листом від 31.08.2017 року Хмельницьким відділенням Київського НДІСЕ було повідомлено суд про неможливість виконання вказаної ухвали суду та проведення експертного дослідження у зв`язку з відсутністю вільних зразків почерку [PERSON] та неоплатою вартості проведення експертизи. У зв`язку з цим, ухвалою суду від 11.10.2017 року було зобо`язано [PERSON] надати суду вільні зразки підпису зроблені ним в період до 20.09.2008 року. Вказану ухвалу суду [PERSON] у встановлений судом строк належним чином не виконав, відповідні оригінали з вільними зразками свого підпису суду не надав, що унеможливлює проведення експертного дослідження та надання експертного висновку. Відповідно до ст.109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для зясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. Зважаючи на те, що [PERSON] ухиляється від подання експертам необхідних документів, без яких провести експертизу не можливо, а також зважаючи на те, що висновки почеркознавчої експертизи стосовно достовірності підпису відповідача у поданій ним заяві про визнання батьківства, мають суттєве значення для підтвердження доводів його зустрічного позову, суд відмовляє у визнанні того факту, що підпис у заяві від 20.09.2008 року про визннання батьківства щодо неповнолітньої [PERSON], [INFO], зроблений не [PERSON] За таких обставин суд вважає встановленим факт подачі 20.08.2008 року [PERSON] заяви про визнання свого батьківства стосовно [PERSON], [INFO]. Вказаний факт підтверджений дослідженими матеріалами справи. Жодних належних і допустимих доказів на спростування цього факту та відповідних доказів, відповідачем суду не надано. За таких обставин, зважаючи на те, що відповідач на час подачі заяви про визнання свого батьківства стосовно [PERSON] знав, що він не є батьком цієї дитини, що за приписами діючого сімейного законродавства унеможливлює оспорювання ним у подальшому свого батьківства щодо цієї дитини, жодного правового значення відсутність кровного спорідення між ним та [PERSON] не має. На підставі викладеного суд приходить до переконання, що поданий [PERSON] зустрічний позов є безпідставним та задоволенню не підлягає. Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь держави слід стягнути судовий збір у сумі 551,20 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved