Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-08 00:00:00

\~ \~ \~ \~До суду звернулась [PERSON] із позовом Держави Україна в особі Департаменту патрульної поліції про відшкодування моральної шкоди в сумі 10\~000 грн. та витрат на правову допомогу в сумі 5\~000 грн. Позов мотивує тим, що постановою Хмельницького міськрайонного суду від 28.08.2019 року її було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 126 КУпАП. Постановою Хмельницького апеляційного суду від 28.12.2019 року, постанову суду першої інстанції скасовано, а провадження по справі закрито за відсутністю в її діях складу зазначеного правопорушеня. Позивач вважає, що у зв`язку із незаконним притягненням її до відповідальності їй було завдано моральну шкоду, яка проявилась у порушенні звичних життєвих зв`язків, вона змушена була доводити свою невинуватість у суді у зв`язку із чим понесла також витрати на правову допомогу. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі, із зазначених підстав просить позов задоволити. \~ \~ \~ \~В судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечив, вважає його безпідставним та необґрунтованим, зазначає, що дія ЗУ «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» не поширюється на Департамент патрульної поліції. Просить відмовити в задоволенні позову. \~ \~ \~ \~27.04.2020 року представником відповідача надано відзив на позов, який долучено до матеріалів справи. \~ \~ \~ \~Заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши матеріали справи та надані докази, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову з наступних підстав. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що 31.05.2019р. та 06.06.2019р. працівниками патрульної поліції складено відносно [PERSON] адміністративні протоколи серії ОБ №166181 та серії [NUMBER] за ч. 3 ст.126 КУпАП, у зв`язку із тим, що остання керувала транспортним засобом AUDI А3, будучи тимчасово обмеженою у праві керування транспортним засобом згідно рішення Першого міського відділу ДВС Хмельницького міськрайонного управління юстиції від 11.05.2019р. №57969640. 28.08.2019р. Хмельницьким міськрайонним судом Хмельницької області по справі №686/15685/19 винесено постанову, якою [PERSON] визнано винною у вчиненні правопорушення передбаченого ч.3 ст.126 КУпАП. Постановою Хмельницького апеляційного суду від 28.12.2019р. постанову Хмельницького міськрайонного суду від 28.08.2019р., - скасовано, провадження у справі закрито у зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення. Дані обставини підтверджуються копіями відповідних доказів, які містяться в матеріалах справи. Позивач у своєму позові посилається на норми Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» та просить стягнути 10 000 грн. моральної шкоди та 5 000 грн. сплачених адвокату за надання правової допомоги. Так, вищевказаним законом передбачено підстави відповідальності за шкоду, завдану громадянину. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення відповідальності за завдану шкоду. Разом з тим, відповідно до ст.1 Закону України «Про Національну поліцію», Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку. Згідно ч. 3 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію», у складі поліції функціонують: кримінальна поліція; патрульна поліція; органи досудового розслідування; поліція охорони; спеціальна поліція; поліція особливого призначення. Відповідно до Положення «Про Департамент патрульної поліції» затвердженого наказом НПУ №73 від 06.11.2015р., (копія додається) до завдань Департаменту патрульної поліції належать: реалізація в межах компетенції державної політики у сфері забезпечення охорони прав і свобод людини, інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, забезпечення публічної безпеки і порядку; надання в межах визначених законом послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги; забезпечення безпеки дорожнього руху; своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події. Крім того ст. 5 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність» передбачено перелік підрозділів які здійснюють оперативно розшукову діяльність, зокрема Національної поліції, - підрозділи кримінальної та спеціальної поліції. Відповідно до п. 2 Розділу І Положення про органи досудового розслідування Національної поліції (затвердженого наказом МВС від 06.07.2017 №570), органами досудового розслідування є: Головне слідче управління Національної поліції; слідчі управління головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях та місті Києві (далі - слідчі управління); слідчі відділи (відділення) територіальних (відокремлених) підрозділів поліції. Таким чином, Департамент патрульної поліції не входить до переліку органів зазначених в Законі України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно- розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду», а тому дія вищенаведеного Закону на нього не поширюється. \~ \~ \~ \~Обгрунтовуючи право на відшкодування шкоди позивач посилається на п.1 ч.1 ст.1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду», згідно якого підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного накладення штрафу. Також, в обгрунтування підстав для стягнення моральної шкоди позивач наводить пояснення, що шкода була завдана незаконним притягненням до адміністративної відповідальності та необхідністю докладати додаткових зусиль для організації свого життя, зокрема доводити в суді свою невинуватість. Разом з тим, виходячи із приписів статей 254, 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення складається у випадку виявлення компетентними органами державної влади, їх посадовими особами, протиправних винних дій або бездіяльності. В ньому лише фіксуються, відомості про порушника, обставини та зміст вчиненого правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність, пояснення особи порушника, інформація про свідків та інші дані. В контексті викладеного, протокол про адміністративне правопорушення не породжує жодних правових наслідків, що спрямовані на регулювання тих чи інших суспільних відносин, не змінює, не припиняє права та обов`язки у сфері публічно- правових відносин і не має обов`язкового характеру. Протоколом особа не притягується до адміністративної відповідальності, він лише є підставою для розгляду справи про адміністративне правопорушення у встановленому законом порядку. В той же час, відповідно до положень глав 22, 23 КУпАП особу, винну у вчиненні правопорушення, притягують до адміністративної відповідальності лише на підставі постанови. Верховний Суд в постанові від 27.06.2018р. по справі 640/17380/16-ц, зазначив: «Під час розгляду справи суди попередніх інстанції правильно виходили з того, що складений працівником поліції протокол про адміністративне правопорушення не є актом, який встановлює, змінює чи скасовує норми права у відповідній сфері відносин, або породжує права і обов`язки для позивача. Протокол про адміністративне правопорушення є лише фіксацією порушення, яке виявлено працівником поліції, та відповідно до статті 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення є одним із джерел доказів та підставою для подальшого провадження у справі. Протокол, як доказ, підлягає оцінці при розгляді уповноваженою особою справи про адміністративне правопорушення і не може бути скасований. Встановивши, що при складанні протоколу у відношенні позивача працівники поліції діяли в межах наданих їм повноважень відповідно до статей 255, 265-1 КУпАП та Закону України «Про Національну поліцію», а доказів про визнання їх дій неправомірними позивачем не надано, як і не доведено факту завдання йому цими діями моральної шкоди та причинно-наслідкового зв`язку з протиправністю дій і завданням шкоди, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов обгрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову, оскільки у даному випадку відсутні усі обов`язкові складові цивільно-правової відповідальності». Таким чином,\~посадовими особами\~Департаменту патрульної\~поліції у\~вказаній справі\~жодна постанова\~не виносилась,\~штраф на\~ [PERSON] \~не накладався,\~що підтверджується матеріалами справи №686/8299/20, а тому посилання позивача на незаконне притягнення до відповідальності працівниками поліції є безпідставними. За таких обставин, в судовому засіданні не встановлено, що посадовими особами Департаменту патрульної поліції Каспровій Є.М. було завдану будь-яку шкоду внаслідок їх незаконних дій, як не встановлено і незаконність їхніх дій по відношенню до позивача, а тому у суду відсутні підстави для задоволення позову.

Outcome: dismissed