Jurisdiction: civil
Date: 2019-04-14 00:00:00

до суду\~звернулася [PERSON]\~з позовом\~до [PERSON] про розірвання шлюбу. У позовній заяві позивач вказує, що 16 травня 2003 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану Гадяцького районного управління юстиції Полтавської області зареєстровано шлюб між нею та [PERSON], у звязку з чим змінено її прізвище з [PERSON] на [PERSON]. Від спільного шлюбу вони мають двох неповнолітніх дітей: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO]. Спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини та обовязки з ведення спільного господарства. У них різні погляди на життя, часто виникали сварки, у результаті яких вони стали чужими людьми. У липні 2016 року відповідач був мобілізований до лав Збройних сил України та направлений служити в зону АТО. Під час телефонної розмови у жовтні 2017 року, він повідомив, що демобілізувався, став на воєнний облік в м. Черкаси та має нову сімю. Після вказаної розмови на звязок не виходить. Так, з вини відповідача, сумісне життя та збереження шлюбу стали неможливими. З жовтня 2017 року вони разом не проживають, фактичні шлюбні відносини між ними припинено. З цього часу спільне господарство не ведеться. Посилаючись на вищевикладене, позивач звернулась до суду з даним позовом, в якому просить розірвати шлюб. Після його розірвання залишити їй шлюбне прізвище [PERSON], а також залишити неповнолітніх дітей проживати разом з нею. Позивач [PERSON] надала заяву про розгляд справи без її участі, в якій також зазначила, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує. Відповідач [PERSON] у судові засідання, які призначалися на 15.03.2019, 15.04.2019 не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. Частиною 4 ст. 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи, на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] про розірвання шлюбу підлягають до задоволення, з таких підстав. Судом встановлено, що 16 травня 2003 року у Відділі реєстрації актів громадянського стану Гадяцького районного управління юстиції Полтавської області зареєстровано шлюб між [PERSON] та [PERSON] (прізвище після реєстрації шлюбу [PERSON]), актовий запис № 41, що підтверджується свідоцтвом про одруження. Від спільного шлюбу подружжя має двох дітей: [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO], про що свідчать свідоцтва про народження. Відповідно до довідки виконавчого комітету Гадяцької міської ради від 17.01.2019 № 247, [PERSON] зареєстрована за адресою: [INFO] та має склад сімї: чоловік [PERSON], син [PERSON], [INFO], донька [PERSON], [INFO]. Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення. Суд встановив, що сім'я розпалась через несумісність поглядів на сімейні відносини і відновити подружні стосунки неможливо. Подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам позивача, спір про місце проживання неповнолітніх дітей відсутній, тому позов підлягає задоволенню. Згідно ст.\~113\~СК України особа, яка змінила своє прізвище, у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивач у позовній заяві просила залишити їй шлюбне прізвище [PERSON]. Згідно п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Враховуючи, що позивач при подачі позовної заяви сплатила судовий збір в розмірі 768,40 грн, що підтверджується квитанцією від 26.01.2019 № 4, тому згідно ст. 141 ЦПК України, сплачена позивачем сума судових витрат, підлягає стягненню з відповідача. Разом з тим, з відповідача не підлягають стягненню 15 грн комісії за послуги банку, оскільки, відповідно до ст. 133 ЦПК України, комісія за послуги банку не належать до судових витрат.

Outcome: approved