Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-24 00:00:00

До суду з позовом звернулася [PERSON] , до Рафалівської селищної ради Володимирецького району про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що [INFO] , у віці 87 років померла мати позивачки [PERSON] .За життя їй передалася у приватну власність земельна ділянка площею 2.94 га, яка розташована на території Великожолудської сільської ради Володимирецького району Рівненської області для ведення особистого селянського господарства. [PERSON] , є спадкоємцем майна матері [PERSON] згідно заповіту. Згідно даного заповіту все своє майно в чому б воно не заключалось і де б не знаходилось вона заповідала, своїй дочці [PERSON] . [PERSON] , несвоєчасно звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знала про наявність спадкового майна. Вказані обставини стали об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки щодо здійснення дій з особистого прийняття спадщини в межах передбаченого законом строку. За даних обставин необхідні дії по оформленні спадщини [PERSON] , своєчасно не здійснила. Звернувшись усно до Володимирецької районної державної нотаріальної контори, позивачка, отримала відмову, так як було пропущено граничний шестимісячний строк для прийняття спадщини. А тому, звернулася до суду із позовом, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Іншої можливості відновити своє право на спадщину позивач не має. Ухвалою суду від 14 грудня 2020 року відкрито загальне позовне провадження по даній справі. Позивачка у підготовче судове засідання не з`явилася, але надала суду заяву в якій просила розгляд справи проводити у її відсутності, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник відповідача Рафалівської селищної ради Володимирецького району, в підготовче судове засідання не з`явився, але надали суду заяву де просили справу розглядати у відсутності їх представника, заявлені вимоги визнають. Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши та оцінивши докази наявні в матеріалах справи приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення із наступних підстав. Стаття 16 Цивільного кодексу України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. При цьому одним із способів такого захисту може бути і визнання права власності. Статтею 25 частиною 4 ЦК України визначено, що цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. З матеріалів справи вбачається, і це встановлено в судовому засіданні, що [INFO] , померла [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть останньої серії [NUMBER] , яке видане Кузнецовським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Рівненській області 06 червня 206 року. Факт родинних відносин між позивачкою та спадкодавцем [PERSON] , підтверджується свідоцтвом про народження серії [NUMBER] , де матір`ю позивачки записана [PERSON] . На день смерті [PERSON] , належала земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 2,94 га на території Великожолудської сільської ради Володимирецького району Рівненської області, що підтверджується державним актом серії ЯА №032425. Згідно заповіту, посвідченого секретарем Великожолудської сільської ради Володимирецького району Рівненської області Бондар Г.С., 06.02.2008 року, [PERSON] , заповідала все її майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме на день смерті і на що за законом мала право своїй дочці [PERSON] . Так, у відповідності до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1222 ч.1ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Отже, якщо позивач не проживав разом зі спадкодавцем і пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини. Згідно довідки №1285/01-16 від 25.11.2020 року яка видана Володимирецькою районною державною нотаріальною конторою, вбачається. Що після смерті [PERSON] , відсутня спадкова справа згідно даних зі Спадкового реєстру. За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до п. 24 Постанови №7 Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Через встановлені судом обставини, які суд визнає поважними, позивачка була позбавлена можливості звернутися до нотаріальної контори вчасно. Додатково суд враховує, що інші особи із заявами про прийняття спадщини після смерті спадкодавця не звертались, спадкова справа не заводилась, а за життя спадкодавцем було складено заповіт на користь позивачки. Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, на підставі представлених доказів, суд переконався в тому, що позивачка дійсно не змогла своєчасно звернутись до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини з поважних причин і тому суд визначає позивачці додатковий строк для прийняття спадщини у продовж трьох місяців з моменту набрання судовим рішенням законної сили. Питання про повернення сплаченого при подачі позовної заяви судового збору позивачка не ставить.

Outcome: approved