Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-06 00:00:00

До суду звернулася [PERSON] із позовом до Доросинівської сільської Луцького району Волинської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що [INFO] помер брат позивача - [PERSON] , після смерті якого залишилось спадкове майно. Спадкоємців першої черги немає, а [PERSON] - єдиний спадкоємець другої черги. Тому, маючи намір оформити спадщину позивач звернулася до Рожищенської державної нотаріальної контори, однак у прийнятті заяви їй відмовлено через пропуск встановленого законодавством строку для прийняття спадщини. Обставинами ж пропущення вказаного строку зазначає: помилкові судження про прийняття спадщини шляхом спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини, та нещодавне знайдення серед старих газет і журналів державного акту про право власності на земельну ділянку на ім`я [PERSON] . У зв`язку із цим позивач просить суд визначити їй місячний додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] . Позивач [PERSON] та її представник [PERSON] у судовому засіданні підтримали позовні вимоги. З пояснень представника позивача [PERSON] слідує, що померлий [PERSON] і позивач [PERSON] є рідним братом та сестрою по лінії матері. Поряд з обставинами, викладеними у позовній заяві, причиною пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини стала тяжка хвороба [PERSON] , що перешкоджала вчасно звернутися із відповідною заявою до нотаріуса. На даний час позивач досі проходить відповідне лікування. Тому просив визнати поважними причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини. З пояснень позивача [PERSON] слідує, що її брат [PERSON] ніколи не був одружений та дітей не мав, проживав у с. Береськ один, однак потребував стороннього догляду, тому позивач тимчасово проживала разом з ним і доглядала його. Представник відповідача, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився. Від імені голови Доросинівської сільської ради Луцького району Волинської області до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутності їх представника. У цій же заяві йдеться про відсутність заперечень проти позовних вимог. Суд, заслухавши пояснення позивача та її представника, дослідивши та оцінивши письмові докази, які наявні в матеріалах справи, дійшов таких висновків. Судом із копії свідоцтва про смерть серії [NUMBER] встановлено, що [INFO] помер [PERSON] . Копіями свідоцтв про народження серій [NUMBER] , копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00025432011, копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії [NUMBER] підтверджено родинні відносини [PERSON] та [PERSON] , а саме останні є братом та сестрою. За змістом довідки Береської сільської ради Рожищенського району Волинської області від 2 липня 2020 року № 204 заповіт від імені [PERSON] у Береській сільській раді Рожищенського району Волинської області не посвідчувався. Спадкодавець [PERSON] до дня смерті проживав на [ADDRESS] один. Спадкоємецем є сестра [PERSON] , яка тимчасово проживала із [PERSON] . З дослідженого в судовому засіданні паспорта громадянина України [NUMBER] судом встановлено, що зареєстроване місце проживання [PERSON] з 11 травня 1984 року значиться у м. Луцьку. Відповідно до статей 1216, 1217 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно із ст. 1258 ЦК спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 ЦК). У другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері (стаття 1262 ЦК). В позовній заяві та під час розгляду справи позивач [PERSON] зазначила, що спадкоємці першої черги після померлого [INFO] [PERSON] відсутні, а інших спадкоємців другої черги немає. У матеріалах справи відсутні відомості про інших, окрім позивача [PERSON] , спадкоємців після померлого [PERSON] , заперечень проти позовних вимог до суду не надходило. З витягу зі Спадкового реєстру № 67058724 від 29 жовтня 2021 року вбачається, що інформація про спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину щодо майна померлого [PERSON] відсутня. Нормою частин 1, 3 ст. 1268 ЦК визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частини 1, 2 ст. 1269 ЦК). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно із ч. 1 ст. 1270 ЦК для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Отже, прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій. Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців, велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна, складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі, закордонними, перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Позивач [PERSON] пропустила строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що стверджується довідкою Рожищенської державної нотаріальної контори від 1 жовтня 2021 року № 524/01-16. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76, 77 ЦПК). Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК). З поданих до суду представником позивача копій медичних документів на ім`я [PERSON] (копій епікризів Волинського обласного онкологічного диспансеру від 16 березня 2019 року, 9 жовтня 2019 року, копії інформованої добровільної згоди пацієнта на проведення діагностики, лікування та на проведення операції та знеболення від 26 лютого 2020 року, копій оглядів сімейного лікаря від 31 січня 2020 року, 26 лютого 2020 року, копії консультаційного висновку спеціаліста від 9 липня 2020 року, копії лікарського консультативного заключення від 4 серпня 2021 року, виданого КП «Волинський обласний медичний центр онкології» Волинської обласної ради) вбачається, що [PERSON] в період часу з 1 березня 2019 року по 4 серпня 2021 року проходила лікування, яке було пов`язане із проходженням відповідних процедур, оглядів та обстежень, а також із періодичним її перебуванням на стаціонарному лікуванні. При цьому, постановлений діагноз [PERSON] та період лікування свідчить про наявність в останньої тривалої хвороби. Отже, зазначена представником позивача така причина пропуску строку, встановленого ст. 1270 ЦК, для подання заяви про прийняття спадщини, як тривала хвороба, свідчить про істотні труднощі для подання [PERSON] цієї заяви в шестимісячний строк, а тому наявні підстави для задоволення позову [PERSON] про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого [INFO] [PERSON] . Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, однак згідно з клопотанням [PERSON] судовий збір слід залишити за позивачем.

Outcome: approved