Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-03 00:00:00

Заявник, [PERSON] , звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва, із заявою, в якій просить суд: встановити факт проживання [PERSON] та [PERSON] однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, тобто з 18.02.1997 по [INFO]. Свої вимоги заявник обґрунтовує тим, що [INFO] померла його матір [PERSON] , після смерті якої відкрилась спадщина, що складається з Ѕ частини квартири [ADDRESS] , яка належала їй на праві власності на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 09.06.2017 після померлого [PERSON] , та Ѕ частини цієї квартири після померлої сестри її чоловіка [PERSON] - [PERSON] , яку вона прийняла, але не встигла оформити. Заявник прийняв спадщину після смерті своєї матері [PERSON] . До цього, [INFO] померла [PERSON] , яка була сестрою чоловіка померлої матері заявника, після смерті якої відкрилась спадщина на Ѕ частини квартири [ADDRESS] , яка належала їй на підставі права власності на підставі договору купівлі-продажу квартири від 14.07.1994. Іншим співвласником зазначеної квартири згідно із договором купівлі-продажу квартири від 14.07.1994 був [PERSON] , рідний брат [PERSON] , який 24.02.1995 уклав шлюб з [PERSON] - матір`ю заявника, яка була зареєстрована у вказаній квартирі з 18.02.1997. Батьки заявника, [PERSON] та [PERSON] , проживали з 1995 року в квартирі [ADDRESS] разом із [PERSON] однією сім`єю, опікувались нею, так як вона була психічно хворою людиною, перебувала на обліку у психоневрологічному диспансері, була недієздатною. [INFO] помер батько заявника [PERSON] , спадщину після смерті якого прийняла його дружина - мати заявника [PERSON] . Після смерті чоловіка [PERSON] продовжувала жити в зазначеній квартирі разом із [PERSON] однією сім`ю, вони були пов`язані спільним побутом, мали спільний бюджет, спільні права та обов`язки. [PERSON] була абсолютно одинокою, не мала дітей та інших родичів. Більше п`яти років [PERSON] , у зв`язку з важкою хворобою, була у безпорадному стані, потребувала стороннього догляду, який здійснювала матір заявника - [PERSON] , яка в подальшому здійснила поховання [PERSON] за свій рахунок. На момент смерті [PERSON] і після мати заявника - [PERSON] до своєї смерті, тобто до [INFO] постійно проживала у квартирі [ADDRESS] , тобто проживала із спадкодавицею однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини і є спадкоємицею за законом (четверта черга) і фактично прийняла спадщину, але не встигла її оформити. Щоб оформити спадщину після смерті своєї матері у вигляді Ѕ частини зазначеної квартири, яку вона прийняла і успадкувала після смерті [PERSON] , але не встигла оформити, заявнику необхідно встановити факт проживання його матері із спадкодавицею [PERSON] однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 10 липня 2019 року відкрито провадження у цій справі, розгляд якої визначено проводити у порядку окремого провадження, та призначено судове засідання; витребувано у П`ятої київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію матеріалів спадкової справи №430/2017, заведеної після смерті [PERSON] . 05 вересня 2019 року до суду від П`ятої київської державної нотаріальної контори надійшла належним чином засвідчена копію матеріалів спадкової справи №430/2017. Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 25 вересня 2019 року задоволено клопотання представника заявника [PERSON] - [PERSON] про витребування доказів у Десятої київської державної нотаріальної контори. 04 лютого 2020 року до суду від Десятої київської державної нотаріальної контори надійшли докази відповідно до ухвали суду. Заявник [PERSON] та його представник [PERSON] у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Від представника заявника [PERSON] - [PERSON] до суду надійшла заява, в якій вона підтримала вимоги заяви та просили розглянути справу без участі сторони заявника. Представник заінтересованої особи Київської міської ради у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив. За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність сторін. Згідно із ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, приходить до наступного. Як убачається з матеріалів справи та підтверджується паспортом громадянина України серія [NUMBER] , виданим Дніпровським РУ ГУМВС України в м. Києві 23.06.2005, заявником у справі є [PERSON] , [INFO] , уродженець міста Києва (а.с. 52). Свідоцтвом про народження [NUMBER] від 11 грудня 1967 року, підтверджується, що матір`ю [PERSON] , [INFO] , є [PERSON] (а.с. 5). 24 лютого 1995 року [PERSON] уклала шлюб із [PERSON] , про що Лівобережним міжрайонним управлінням реєстрації шлюбів м. Києва зроблено запис за № 273, та видано свідоцтво про одруження (а.с. 7). Убачається, що [PERSON] після реєстрації шлюбу змінила прізвище на « [PERSON] ». [PERSON] народилася [INFO] у місті Києві та з 23.05.1995 була зареєстрована за адресою проживання: [ADDRESS] , що підтверджується паспортом громадянина України серія [NUMBER] (а.с. 25,26). [PERSON] , [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , є рідними братом та сестрою, а їх батьками є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується записом акту про народження № 2672 Відділу актів громадянського стану та свідоцтвом про народження серія [NUMBER] (а.с. 17-18, 19). За життя [PERSON] та його сестрою [PERSON] було укладено договір купівлі-продажу квартири від 14.07.1994 (а.с. 11, 12). Згідно із Витягом із акту огляду МСЕК, довідка серія 2-18 АБ № 061905 від 29.07.1993, [PERSON] , [INFO] , була інвалідом 2 групи довічно за загальним захворюванням, недієздатна (а.с. 20). [PERSON] помер [INFO] у віці 63 років у м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 24 жовтня 2012 року Відділом реєстрації смерті у м. Києві (а.с. 14). [PERSON] померла [INFO] у віці 77 років у м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 12 вересня 2016 року Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві (а.с. 13). [PERSON] померла [INFO] у віці 67 років у м. Києві, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 08 липня 2017 року Дніпровським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві (а.с. 6). 10 серпня 2017 року [PERSON] звернувся до П`ятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [INFO] його матері [PERSON] та заведено відповідну спадкову справу № 430/2017 до майна померлої (а.с. 48-79). Згідно із свідоцтвом про право на спадщину за законом від 07.02.2018, спадкова справа № 430/2017, зареєстровано в реєстрі за № 8-149, виданим державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори, Гриценко О.В. , спадкоємцем усього зазначеного у цьому свідоцтві майна [PERSON] , [INFO]., яка померла [INFO] , є її син [PERSON] , [INFO] ; спадщина, на яку видано свідоцтво про право на спадщину, складається з: Ѕ частини квартири номер [ADDRESS] , яка належала померлій на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого Гиценко О.В. , державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори, 09.06.2017, зареєстровано в реєстрі за № 8-543; право власності зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 09.06.2017 Гиценко О.В. , державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори, номер запису про право власності: 20834316, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1270736880000 (а.с. 8). Зазначене підтверджується Витягами про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 50829502 від 07.02.2018, № 48019664 від 09.06.2017 (а.с. 9, 10). Згідно із довідкою, виданою Комунальним концерном «Центр комунального сервісу Дніпровського району м. Києва», № 534 від 25.07.2016 [PERSON] мешкає та зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , та є власником особового рахунку на цю житлову площу. Сім`я складається із двох чоловік, в тому числі, [PERSON] , [INFO]., що зареєстрована за вказаною адресою з 18.02.1997 (а.с. 15). Відповідно до даних довідки Комунального концерну «Центр комунального сервісу Дніпровського району м. Києва» № 279 від 31.05.2017 [PERSON] проживав та був зареєстрований за адресою: [ADDRESS] , з 23.05.1995 по 06.11.2012. На день смерті та на протязі шести місяців після його смерті за вказаною адресою мешкали: [PERSON] (померла) знята з обліку 12.10.2016; [PERSON] зареєстрована з 18.02.1997 (а.с. 16). Згідно із Інформаційною довідкою КВ-2016 № 29603 від 28.07.2016, що видана Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», за даними реєстрових книг Бюро [ADDRESS] ) на праві власності зареєстрована за: [PERSON] , [PERSON] (згідно із правовстановлюючим документом російська мова) (в рівних долях) на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого на Київській універсальній біржі 14.07.1994р. № 2984/1593, дублікат № 1 виданий Київською універсальною біржею 03.02.2006р. № 2984/1593-Д1 (а.с. 22) У відповідності до Інформаційної довідки КВ-2017 № 21044 від 06.06.2017, виданої Комунальним підприємством Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», згідно із даними реєстрових книг Бюро, 1/2 ч. [ADDRESS] ) на праві власності зареєстрована за: [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого Київською Універсальною біржею 14.07.1994р. № 2984/1593, дублікат № 1 виданий Київською Універсальною біржею 03.02.2006р. № 2984/1593-Д1 та зареєстровано в Бюро 02.03.2006р. реєстрова книга д. 277-104 за реєстровим № 2535 (а.с. 21). Згідно із Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 58995152 від 14.01.2020, Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 58995166 від 14.01.2020 щодо [PERSON] у Спадковому реєстрі інформація відсутня (а.с. 109, 110). У відповідності до ч.ч. 1-2 ст. 315 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Як роз`яснено в п. 7 Постанові Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Встановлення факту проживання однією сім`єю [PERSON] та [PERSON] не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини необхідне заявнику [PERSON] для оформлення спадщини після смерті його матері [PERSON] у вигляді Ѕ частини зазначеної квартири, яку остання прийняла і успадкувала після смерті [PERSON] , але не встигла оформити. За змістом ч.ч. 2-4 ст. 3 Сімейного кодексу України сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Права члена сім`ї має одинока особа. Сім`я створюється на підставі шлюбу, кровного споріднення, усиновлення, а також на інших підставах, не заборонених законом і таких, що не суперечать моральним засадам суспільства. Тобто, поняття сім`ї дається через формулювання її ознак, головною з яких є наявність між її членами взаємних прав та обов`язків, що зумовлені їхнім спільним проживанням. Відповідно до п. 21 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Згідно із ч. 1 ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини. Для набуття права на спадкування за законом на підставі ст. 1264 ЦК України необхідне встановлення двох юридичних фактів: а) проживання однією сім`єю із спадкодавцем; б) на час відкриття спадщини має сплинути щонайменше п`ять років, протягом яких спадкодавець та особа (особи) проживали однією сім`єю. Статтею 89 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Із викладеного убачається, що мати заявника [PERSON] проживала та була зареєстрованою з 18.02.1997 за адресою: [ADDRESS] , та до її смерті [INFO] . Також за вказаною адресою разом із [PERSON] проживали та були зареєстровані: з 23.05.1995 її чоловік [PERSON] та до його смерті [INFO] ; з 23.05.1995 сестра чоловіка - [PERSON] та до її смерті [INFO] . [PERSON] була інвалідом 2 групи довічно, недієздатною, та [PERSON] опікувалася нею, вони спільно проживали та були пов`язані спільним побутом. Аналізуючи вищевикладені доводи, суд приходить до висновку про задоволення заявлених вимог про встановлення факту проживання [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , та [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , однією сім`єю не менше як п`ять років до часу відкриття спадщини, тобто з 18.02.1997 по [INFO]. Згідно із ч. 1 ст. 319 Цивільного процесуального кодексу України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт. На підставі викладеного,

Outcome: approved