Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-13 00:00:00

Заявник [PERSON] в особі представника адвоката Каламайко Д.Ю. звернулась до суду з вказаною заявою, відповідно до якої просить встановити факт описки у абз. 2.5 рішення Виконавчого комітету Київської районної ради народних депутатів від 11.01.1994 №6-4 «Про прийняття в експлуатацію житлового будинку з надвірними спорудами», і вважати, що було прийнято в експлуатацію житловий будинок з надвірними спорудами за адресою « [ADDRESS] ». В обґрунтування заявлених вимог заявник посилається на те, що [PERSON] (далі - заявниця) звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Назаренко Ольги Олександрівни для отримання спадщини (спадкова справа №13/2018, номер спадкової справи у Спадковому реєстрі 62562953). Спадщина відкрилася після смерті [PERSON] , батька заявниці. До складу спадкового майна, в тому числі, входить нерухоме майно - будинок з надвірними спорудами за адресою: [ADDRESS] , в якому і проживає заявниця. Однак під час підготовки до вчинення нотаріальної дії нотаріусом було встановлено, що у правовстановлюючому документі на вказаний будинок (Рішенні Виконавчого комітету Київської районної ради народних депутатів від 11.01.1994 №6-4) міститься неточність - адреса будівлі, яка згадується декілька разів, записана неоднаково. В назві рішення та в його резолютивній частині зазначена адреса [ADDRESS] (неправильна адреса). З огляду на зазначене, нотаріус не змогла вчинити нотаріальну дію, а заявниці було надане усне роз`яснення про необхідність усунення цієї неточності у документі, що став підставою для реєстрації права власності. З метою усунення зазначеної неточності заявниця звернулась до Адміністрації Київського району Виконавчого комітету Харківської міської ради (як правонаступника виконавчого комітету Київської районної ради народних депутатів), однак Адміністрацією було відмовлено у виправленні допущених технічних помилок (описок) та надано відповідь про те, що вирішення зазначеного питання не віднесено до повноважень Адміністрації району. Враховуючи, що для отримання спадщини [PERSON] необхідно виправити зазначену технічну помилку (описку), а законом не визначено іншого порядку, окрім як звернення до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, представник [PERSON] адвокат Каламайко Д.Ю. звернувся до суду з даною заявою. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.10.2020 заяву передано для розгляду судді Колесник С.А. Відповідно до вимог ч. 2 ст.19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Згідно з ч.1 ст.293 ЦПК України, окреме провадження - це вид не позовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Згідно з п.5 ч. 2 ст.\~293\~ЦПК України у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення. Згідно ст.294\~ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника та заінтересованих осіб.\~\~\~\~\~\~\~ Ухвалою суду від 06.10.2020 заяву [PERSON] залишено без руху, надано строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків. 30.10.2020 представником заявника подано до суду заяву на виконання ухвали суду від 06.10.2020.\~\~\~\~\~\~\~ Ухвалою суду від 03.11.2020 заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. 14.12.2020 представником заінтересованої особи подано клопотання, відповідно до якого просить здійснити заміну заінтересованої особи, залучивши до справи Харківську міську раду (м. Харків, майдан Конституції, 7). Ухвалою суду від 14.12.2020 клопотання представника Адміністрація Київського району Харківської міської ради задоволено. Замінено заінтересовану особу -\~ Адміністрацію Київського району Харківської міської ради на належну заінтересовану особу, а саме на Харківську міську раду, залучено її до участі у справі № 953/15970/20. Судові засідання, призначені на 12.01.2021, 04.02.2021 було відкладено за клопотаннями представника Харківської міської ради. Судове засідання, призначене на 01.04.2021 було відкладено за клопотанням представника заявника. Судове засідання, призначене на 23.04.2021 було відкладено за клопотанням представника Харківської міської ради. В дане судове засідання заявник [PERSON] не з`явилась, до суду представником заявника адвокатом Каламайко Д.Ю. подано заяву про розгляд справи без участі заявника та її представника, зазначив, що заяву підтримує в повному обсязі та просить задовольнити (а.с.83). \~Представник заінтересованої особи Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, 23.04.2021 представником Харківської міської ради Грічаніченко В.О. подано до суду заяву, відповідно до якої просить справу розглядати за відсутності представника Харківської міської ради та ухвалити рішення згідно чинного законодавства України, яке не буде порушувати права третіх осіб (а.с.81). Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін. Відповідно до вимог ч.2\~ст.247 ЦПК України\~у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Частиною 1\~ст. 2 ЦПК України\~передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Частиною 1 ст.4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відповідно до ч.1\~ст.13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Суд, вивчивши подані заяви по суті справи, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що від встановлення даного факту, про яке просить заявник, залежить виникнення особистих прав заявника, у зв`язку з чим заява підлягає задоволенню. Приписами ч. 1\~ст. 315 ЦПК України\~закріплено перелік фактів, за яким суд розглядає справи про їх встановлення. Частиною 2 статті 315 ЦПК України визначено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення. Судом встановлено, що [INFO] народилась [PERSON] , батьками якої є [PERSON] та [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про народження [NUMBER] (а.с.84). 27 вересня 1986 року [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, після державної реєстрації якого [PERSON] змінила прізвище на [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу [NUMBER] (а.с.85). Таким чином, заявником підтверджено, що вона є донькою [PERSON] . [PERSON] , [INFO] , помер [INFO] про що 07.02.2018 складено відповідний актовий запис №2128 у Харківському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] (а.с.4). Як вбачається з рішення Виконавчого комітету Київської районної ради народних депутатів від 11.01.1994 №6-4 в його назві «Про прийняття в експлуатацію житлового будинку з надвірними спорудами по [ADDRESS] » (в оригіналі російською «О принятии в эксплуатацию жилого дома с надворными постройками по [ADDRESS] ») зазначено адресу « [ADDRESS] ». У резолютивній частині рішення виконкому, після слів «вирішив», зазначено про видачу свідоцтва про право приватної власності на домоволодіння по [ADDRESS] на ім`я [PERSON] , тобто також вказано адресу « [ADDRESS] ». Однак, у другому абзаці рішення та у першому абзаці резолютивної частини рішення адресу домоволодіння вказано - « [ADDRESS] » (а.с.5). Відповідно до Акту прийняття будинку з надвірними спорудами в експлуатацію від 11.01.1994, на затвердження якого ухвалене рішення Виконавчого комітету Київської районної ради народних депутатів від 11.01.1994 №6-4, його складено в присутності [PERSON] щодо будівлі за адресою [ADDRESS] , забудовником якого є [PERSON] (помер) (а.с.14-15). Як вбачається із свідоцтво про право особистої власності на будівлю видане Виконавчим комітетом В-Данилівськової селищної ради депутатів трудящих на ім`я [PERSON] , дана будівля знаходиться за адресою « [ADDRESS] » (а.с.16). Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 09.11.2018 саме за адресою [ADDRESS] розташований житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, власником якого вказаний [PERSON] (а.с.13). Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно з пунктом 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Відповідно до частини третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. У пункті 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Факти, що мають юридичне значення, встановлюються в судовому порядку, коли ці факти безпосередньо породжують юридичні наслідки для заявника: право на спадщину; право на пенсію у зв`язку з втратою годувальника, одержання компенсації тощо. Згідно роз`яснень, викладених у п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: - згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинена особистих чи майнових прав громадян; - чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; - заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Заявник, відповідно до поданої до суду заяви, просить суд встановити факт описки в рішенні Виконавчого комітету Київської районної ради народних депутатів від 11.01.1994 №6-4, бо встановлення даного факту має для [PERSON] юридичне значення, оскільки необхідне для реалізації її права на отримання спадщини. Відповідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до ч. 1, 2, 5\~ст. 263 ЦПК України\~судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.\~\~Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Оцінюючи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні кожного отриманого у справі доказу, зокрема належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність того, що в рішенні Виконавчого комітету Київської районної ради народних депутатів від 11.01.1994 №6-4 де в тексті зазначена адреса « [ADDRESS] » допущена описка та вірною необхідно вважати адресу - « [ADDRESS] ». Відповідно до ч. 7\~ст. 294 ЦПК України, при ухваленні судом рішення у справах окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом. Отже, судові витрати суд залишає за заявником. На підставі наведеного,

Outcome: approved