Jurisdiction: civil
Date: 2017-01-04 00:00:00

ДП «Куп'янський лісгосп» в особі представника за довіреністю Габелко М.С. звернулось до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідача [PERSON] на користь держави (р/р 31117100270329 в ГУДКСУ в Харківській обл., МФО 851011, код УДКСУ 37813292 , код бюджетної класифікації 21080600, символ звітності 102) - 10062,71 грн. в погашення завданих ним лісовому господарству матеріальних збитків самовільною рубкою дерев та стягнути на користь позивача ДП «Куп'янський лісгосп» судовий збір в сумі 1378 грн. В обґрунтування позову позивач зазначає, що відповідач [PERSON] 29.08.2016 р. біля 10.00 год. в урочищі «Хорошківський бір» квартал 116 виділ 1 Куп'янського лісництва ДП «Куп'янський лісгосп» вчинив самовільний, без належного на те дозволу, передбаченого ст.69 Лісового кодексу України, поруб дерева породи сосни сухостійної в кількості 9 дерев, діаметром пня від 18 до 40 см, загальний об'єм рубки склав 2,14 куб.м, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст.65 КУпАП та завдав державному лісовому господарству матеріальну шкоду на загальну суму 10062,71 грн. Позивач посилається на те, що за вказане лісопорушення постановою слідчого СВ Куп'янського ВП ГУНП в Харківській області від 21.09.2016 року про закриття кримінального провадження, було рекомендовано притягнути [PERSON] до адміністративної відповідальності, але відповідно акта від 20 жовтня 2016 року, складеного працівниками ДП «Куп'янський лісгосп», притягнути до адміністративної відповідальності [PERSON] не представилось можливим, оскільки він не відчиняє двері. Ними були вжиті заходи по досудовому урегулюванню спору. З цією метою відповідачеві [PERSON] було рекомендованим поштовим відправленням з повідомленням направлено досудове попередження від 24.10.2016 р. з пропозицією в 10-денний строк з дня одержання офіційного попередження, добровільно відшкодувати державі завдані ним збитки в сумі 10062,71 грн., але до теперішнього часу шкода, спричинена державі самовільною рубкою не відшкодована. Тому, на думку позивача, матеріальні збитки, завдані лісовому господарству відповідачем [PERSON] повинні бути стягнуті з нього в судовому порядку. Також позивач вказує на те, що вина відповідача [PERSON] у вчиненні вказаної незаконної рубки дерева підтверджується постановою про закриття кримінального провадження від 21.09.2106 року, актом огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства, фототаблицями до акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 29.08.2016 року, а сума матеріальної шкоди підтверджується розрахунком. Представник позивача у судове засідання не з'явився, надавши до суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, позов підтримує у повному обсязі, який просить суд задовольнити. Також не заперечує проти заочного розгляду справи і винесення судом заочного рішення у разі виникнення обставин, викладених в ч.1 ст. 224 ЦПК України. Відповідач у судове засідання не з'явився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України. Дослідивши письмові докази, суд вважає встановленими наступні факти та відповідні їм правовідносини. Приймаючи рішення по справі, що розглядається, суд виходив з вимог ст. 60 ЦПК України, яка регламентує, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, коли мають місце підстави звільнення від доказування. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Крім того, дотримуючись принципу диспозитивності, передбаченого ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Судом встановлено, що 29.08.2016 року до чергової частини Куп'янського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, надійшла заява від [PERSON] про те, що в період часу з 15.08.2016 по 29.08.2016, поблизу с. Кучерівка, Куп'янського району, Харківської області, в урочищі «Хорошківській бір», невідомі особи здійснили незаконну порубку сосни сухостійної, в кількості 9 дерев, на території кварталу № 116, виділ № 1. Матеріальний збиток ДП «Куп'янський лісгосп» на суму близько 10000 грн. Інформація про вчинене кримінальне правопорушення була внесена до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12015220370002555 від 30.08.2016, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, тобто незаконна порубка лісу. Постановою слідчого СВ Куп'янського ВП ГУНП в Харківській області від 21.09.2016 року кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №12015220370002555 від 30.08.2016 закрито у зв'язку з тим, що встановлена відсутність складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ст. 246 КК України, тобто незаконна порубка лісу. Будь-яких даних, що підтверджують про завдання діяннями [PERSON] істотної шкоди вищевказаним кримінальним правопорушенням в ході досудового слідства не встановлено, тому в цьому випадку в діях [PERSON] відсутній склад кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ст. 246 КК України, тобто незаконна порубка лісу, а вбачаються ознаки адміністративного правопорушення. (а.с. 6) Як убачається з акту від 20 жовтня 2016 року, складеного працівниками ДП «Куп'янський лісгосп», 19.10.2016 року о 14.00 год. і 20.10.2016 року о 7.30 год. вони виїжджали за місцем мешкання [PERSON], який в серпні 2016 року в урочищі «Хорошківський бір» кварталі 116 виділ 1 Купянського лісництва скоїв самовільну рубку 9 сухостійних дерев сосни звичайної, для складання на нього протоколу про притягнення його до адміністративної відповідальності, але з помешкання до них ніхто не вийшов. (а.с. 11) Тобто, доказів притягнення [PERSON] до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП суду не надано. Згідно з розрахунком, загальний розмір шкоди, завданої незаконною порубкою дерев становить 10062,71 грн. (а.с. 26) Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. У відповідності зі ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Стаття 7 ЛК України передбачає, що ліси, які знаходяться в межах території України, є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України. Ліси можуть перебувати в державній, комунальній та приватній власності. Суб'єктами права власності на ліси є держава, територіальні громади, громадяни та юридичні особи. Відповідно до ст.17 Лісового Кодексу України у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи. Таким чином, Державне підприємство «Куп'янський лісгосп» є постійним лісокористувачем лісового фонду, де вчинено правопорушення у вигляді незаконної вирубки дерев. Відповідно до ст.19 Лісового Кодексу України на постійних лісокористувачів покладено обов'язки із забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень; дотримання правил і норм використання лісових ресурсів; ведення лісового господарства на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснення використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення. Статтею 67 Лісового Кодексу України передбачено, що у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів як заготівля деревини. У ст.69 Лісового Кодексу України вказано, що спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток. Відповідно до вимог ст.ст.105, 107 Лісового Кодексу України порушення лісового законодавства у виді незаконного вирубування та пошкодження дерев і чагарників тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За ч.1 ст.68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідно до ч.4 ст.68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Згідно з ч.1 ст.69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Частиною 2 ст.40 ЗУ «Про рослинний світ» передбачено, що відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об'єктів рослинного світу. Врегульовані вищевказаними нормами наслідки порушення вимог природоохоронного (в т.ч. лісового) законодавства у вигляді обов'язку винної особи відшкодувати заподіяні збитки відповідають загальним положенням Цивільного кодексу України, які визначають поняття та порядок відшкодування збитків. Статтею 22 ЦК України встановлено загальні правила відшкодування збитків та передбачено, зокрема, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. У даному випадку спірні правовідносини щодо відшкодування збитків, заподіяних порушенням лісового законодавства, кваліфікуються як відносини із відшкодування позадоговірної шкоди. Статтею 1166 ЦК України встановлено загальні підстави відшкодування шкоди у позадоговірних (деліктних) зобов'язаннях та передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Отже для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК необхідно довести такі факти: а) Неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії. б) Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров'я тощо). У відносинах, що розглядаються, шкода це не тільки обов'язкова умова, але і міра відповідальності, оскільки за загальним правилом вищенаведеної статті, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі (мова йдеться про реальну шкоду та упущену вигоду). в) Причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов'язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об'єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. г) Вина завдавача шкоди, за виключенням випадків, коли в силу прямої вказівки закону обов'язок відшкодування завданої шкоди покладається на відповідальну особу незалежно від вини. Наявність всіх вищезазначених умов є обов'язковим для прийняття судом рішення про відшкодування завданої шкоди Суд вважає, що позивачем не наведено у повному обсязі усіх складових, обов'язкових для задоволення вимоги про відшкодування матеріальної шкоди та не надано у відповідності до цього належних доказів. Таким чином, позов з наведених вище підстав є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Outcome: dismissed