Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-23 00:00:00

заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) та Гайворонської міської ради Кіровоградської області до [PERSON] про відшкодування шкоди внаслідок вчинення кримінального правопорушення, в якому просить стягнути з відповідача в користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) шкоду, завдану кримінальним правопорушенням незаконною порубкою дерев, у розмірі 102\~734,92 грн., яку просить перерахувати на розрахунковий рахунок Гайворонської міської ради Кіровоградської області за реквізитами - UA458999980333119331000011515, код класифікації - 24062100, призначення платежу - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. В обгрунтування доводів позовної заяви зазначає, що вироком Ульяновського районного суду від 01.09.2020 року, який набрав законної сили 01.10.2020 року, [PERSON] визнаний винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, та йому призначено покарання у виді штрафу у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Згідно вироку 25.01.2020 року, о 16 год., [PERSON] на території захисної лісосмуги, яка перебуває на балансі Виробничого підрозділу служби колії «Шевченківська дистанція захисних лісонасаджень» РФ «Одеська залізниця» АТ «Українська залізниця» та розташована вздовж залізничного перегону Гайворон-Хащевата по прив`язці 196 км.+158 196 км.+450, ліва сторона колії, на території Гайворонського району Кіровоградської області за допомогою бензопил марки «FORESTA» та марки «STURM», не маючи лісорубного квитка (ордера), тобто незаконно, діючи умисно, з метою використання в якості паливного матеріалу для обігріву власного житла, шляхом повного відокремлення від кореня здійснив порубку та знищив до ступеню припинення росту шість сироростучих дерев породи «Акація», діаметрами у корі біля шийки кореня: 36 см., 99 см., 68 см., 67 см., 43 см та 39 см. Відповідно до висновку інженерно-екологічної експертизи № 623/20-27 від 25.02.2020 року розмір шкоди, заподіяної захисним лісовим насадженням внаслідок незаконної вирубки сироростучих дерев (породи «Акація»),становить 102\~734, 92 грн. Відповідачем дану шкоду у добровільному порядку не відшкодовано. Ухвалою судді Гайворонського районного суду Кіровоградської області від 24.02.2021 року відкрито провадження у цивільній справі та вирішено розглядати цивільну справу за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін. Прокурор Андронік А.В. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, та просив суд їх задовольнити. Від представника позивача Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) надійшла заява, в якій він просить справу розглядати у відсутності представника позивача, позовні вимоги підтримує. Представник позивача Гайворонської міської ради Кіровоградської області Міщенко О.Ю. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала повністю, просить позов задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, до початку розгляду справи по суті подав заяву про визнання позову, просить розгляд справи проводити у його відсутності, при постановленні рішення просив урахувати положення ч.1 ст. 142 ЦПК України. Суд, заслухавши виступ прокурора на підтримання доводів позовної заяви, пояснення представника позивача, яка просила позов задовольнити, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч.3\~ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову, якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права свободи чи інтереси інших осіб. \~ \~ \~ \~ В силу положень ч.1\~ст. 13 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною 3\~статті 4 ЦПК України\~передбачено право осіб, яким законом надано повноваження звертатися до суду в інтересах інших осіб, звертатися до суду у випадках, визначених законом. Згідно ч.2\~ст. 16 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, серед іншого, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Відповідно до ч.1\~ст. 5 ЦПК України\~здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Право прокурора на звернення досуду у визначених законом випадках та участь у розгляді судом справ за його позовами передбачено ч.3\~ст. 56 ЦПК України. Відповідно до\~ст. 131-1 Конституції України,\~на органи прокуратури покладено функцію представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. \~ \~ \~ \~ Відповідно до ч.3\~ст. 23 Закону України «Про прокуратуру»\~прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Вироком Ульяновського районного суду від 01.09.2020 року, який набрав законної сили 01.10.2020 року, [PERSON] визнаний винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, та йому призначено покарання у виді штрафу у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (а.с. 23-26). Згідно вироку 25.01.2020 року, о 16 год, [PERSON] , разом із необізнаними в його злочинних діях [PERSON] та [PERSON] , діючи всупереч п.п.2,3 Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №761 від 23.05.2007 року «Про врегулювання питань щодо спеціалізованого використання лісових ресурсів», згідно яких використання лісових ресурсів проводиться за спеціальним дозволом лісорубним квитком, не маючи лісорубного квитка (ордера), тобто незаконно, діючи умисно, з метою використання в якості паливного матеріалу для обігріву власного житла, на території захисної лісосмуги, яка перебуває на балансі Виробничого підрозділу служби колії «Шевченківська дистанція захисних лісонасаджень» РФ «Одеська залізниця» АТ «Українська залізниця» та розташована вздовж залізничного перегону Гайворон-Хащевата, по прив`язці 196 км.+158 196 км.+450, ліва сторона колії, на території Гайворонського району Кіровоградської області за допомогою бензопил марки «FORESTA» та марки «STURM», шляхом повного відокремлення від кореня здійснив порубку та знищив до ступеню припинення росту шість сироростучих дерев породи «Акація», діаметрами у корі біля шийки кореня: 36 см., 99 см., 68 см., 67 см., 43 см та 39 см. Відповідно до висновку інженерно-екологічної експертизи № 623/20-27 від 25.02.2020 року розмір шкоди, заподіяної захисним лісовим насадженням внаслідок незаконної вирубки сироростучих дерев (породи «Акація») до ступеня припинення росту, діаметрами у корі біля шийки кореня: 36 см., 99 см., 68 см., 67 см., 43 см та 39 см., що мало місце 25.01.2020 року в захисній лісосмузі, яка перебуває на балансі Виробничого підрозділу служби колії «Шевченківська дистанція захисних лісонасаджень» РФ «Одеська залізниця» АТ «Українська залізниця» та розташована вздовж залізничного перегону Гайворон-Хащевата по прив`язці 196 км.+158 196 км.+450, ліва сторона колії на території Гайворонського району Кіровоградської області, становить 102\~734, 92 грн. (а.с. 47-57). Згідно Державного акту на право постійного користування землею Серії ІІ-КР № 000332, Одеській залізниці (м. Одеса, вул. Пантелеймонівська, 19) надано право постійного користування земельної ділянки, яка розташована на території Гайворонської міської ради, площею 44,19 га., в межах згідно з планом землекористування, для розміщення та обслуговування залізниці на перегоні Гайворон-Підгородня від 185.59 км. до 189.35 км. та від 196.05 км. до 197.22 км., відповідно до розпорядження голови Гайворонської районної державної адміністрації від 15.06.2004 року № 255-р (а.с. 34-38). Рішенням Гайворонської міської ради від 09.12.2020 року № 20 розпочато процедуру реорганізації Бандурівської сільської ради, Берестягівської сільської ради, Долинівської сільської ради, Казавчинської сільської ради, Покровської сільської ради, Мощенської сільської ради, Вікнинської сільської ради, Солгутівської сільської ради, Соломіївської сільської ради, Тополівської сільської ради, Хащуватської сільської ради, Червоненської сільської ради Гайворонського району Кіровоградської області шляхом приєднання до Гайворонської міської ради (а.с. 16-21). Відповідачем [PERSON] шкоду, заподіяну внаслідок кримінального правопорушення, у добровільному порядку не відшкодовано. Вирішуючи позовні вимоги, судом підлягають застосуванню наступні норми чинного законодавства. Статтею 66 Конституції України\~встановлено обов`язок кожної особи не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно з ч.2\~ст. 24 ЛК України,\~збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників (ч.1 п.1 ч.2\~ст. 105 ЛК України). Статтею 107 ЛК України\~встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За змістом статей\~68,\~69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у\~статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Вина [PERSON] у заподіянні майнової шкоди внаслідок незаконної порубки дерев у захисних лісових насадженнях встановлена вироком Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 1.09.2020 року, який набрав законної сили 01.10.2020 року. При цьому, як вбачається зі змісту вироку, питання про відшкодування спричиненої шкоди у сумі 102\~734,92 грн. вирішено не було. Згідно ч.6\~ст.82 ЦПК України\~вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Крім того, факт незаконної порубки дерев відповідачем [PERSON] підтверджується долученими до позову копіями матеріалів кримінального провадження №12020120120000034, а саме: витягом з ЄРДР від 26.01.2020 року (а.с. 27); протоколом огляду місця події від 25.01.2020 року (а.с. 29-30); листом начальника Шевченківської станції захисних лісонасаджень від 23.03.2020 року № ПЧЛ-07/285, згідно якого лісорубний квиток на виробку дерев нікому не видавався (а.с. 32); розрахунком № ПЧЛ-07/100 від 27.01.2020 року розміру шкоди, заподіяної незаконним вирубуванням дерев (а.с. 39); довідкою № 118 від 31.01.2020 року про розмір шкоди (а.с. 40); протоколами допиту свідків [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] (а.с. 41-46); та виснов ком інженерно-екологічної експертизи від 25.02.2020 року № 623/20-27 (а.с. 47-57). Таким чином, діями відповідача внаслідок вчинення злочину державі було завдано шкоду на загальну суму 102\~734,92 грн. Згідно ч.7\~ст. 128 КПК України\~особа, яка не пред`явила цивільного позову у кримінальному провадженні має право пред`явити його в порядку цивільного судочинства. Пунктом 4 частини першої\~ статті 69-1 Бюджетного кодексу України \~встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Ураховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність обґрунтованих та достатніх підстав для задоволення позову та стягнення з відповідача [PERSON] на користь держави в особі Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) 102\~734,92 грн. шкоди, заподіяної державі кримінальним правопорушенням, перерахувавши кошти на розрахунковий рахунок Гайворонської міської ради Кіровоградської області - UA458999980333119331000011515, код класифікації - 24062100, призначення платежу - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Згідно ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Згідно ч.1 ст. 142 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову. З огляду на те, що прокурор при зверненні до суду був звільнений від сплати судового збору, ураховуючи визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті, з відповідача слід стягнути 50 відсотків судового збору в дохід держави. На підставі викладеного,

Outcome: approved