Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-21 00:00:00

До суду надійшов позов [PERSON] до [PERSON] , в якому позивач просить виключити з актового запису №177 від 26.04.2018р. про народження [PERSON] , [INFO] , запис про нього як батька. При цьому в позовній заяві зазначено, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 14.08.2010р. по 27.09.2019р. Під час шлюбу у них народилися діти: [PERSON] , [INFO] ; [PERSON] , [INFO] ; [PERSON] , [INFO] . Проте в 2017-2018роках відповідачка проявляла подружню невірність та співмешкала з іншим чоловіком, від якого завагітніла та [INFO] народила сина [PERSON] , батьком якого згідно чинного законодавства був записаний він, оскільки на той час шлюб між ним та відповідачкою розірваний не був. Однак він не є біологічним батьком дитини. 29.10.2020р. позовна заява прийнята до розгляду, відкрите провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку загального позовного провадження, призначене підготовче засідання на 17.11.2020р., визначені строки подачі заяв по суті. 17.11.2020р. в підготовчому засіданні оголошено перерву до 19.11.2020р. до 11.30год. Ухвалою від 19.11.2020р. за клопотанням представника позивача у справі призначена судово-генетична (генотипоскопічна) експертиза, що доручена експертам Миколаївського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, провадження у справі зупинене на час проведення експертизи. 16.03.2021року до суду надійшов висновок експерта № СЕ-19/115-20/167 36-Б від 10.02.2021р., отже ухвалою суду від 16.03.2021р. провадження у справі поновлене та призначене підготовче засідання на 22.03.2021р. На судове засідання позивач та його представник не з`явились, позивач надав суду заяву, в якій позов підтримав в повному обсязі, просив позов задовольнити та розглядати справу в його відсутність. Від відповідачки до суду надійшла заява, відповідно до якої відповідачка позов визнала, проти його задоволення не заперечувала та просила розглянути справу без її участі. Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Частини 1, 4 статті 206 ЦПК України визначають, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Оскільки учасники справи на судове засідання не з`явились, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч.1 ст. 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Судом встановлено, що між сторонами 14.08.20210р. був укладений шлюб, який розірваний рішенням суду від 27.09.2019р., яке набрало законної сили 29.10.2019р. Під час шлюбу у сторін народилися діти: [PERSON] , [INFO] ; [PERSON] , [INFO] ; [PERSON] , [INFO] , батьками яких записані [PERSON] та [PERSON] . Частина 1 та 2 статті 136 СК України визначено, що особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Відповідно до ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з ч. 1 ст.76, ч. 2 ст.78 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Доводити відсутність кровного споріднення з дитиною чоловік може будь-якими допустимими доказами, у тому числі висновком експертизи. Для з`ясування наявності чи відсутності кровного споріднення між позивачем та дитиною [PERSON] , [INFO] , на підставі клопотання представника позивача була призначена судово-генетична (генотипоскопічна) експертиза. Відповідно до висновку експерта № СЕ-19/115-20/167 36-Б від 10.02.2021р. біологічне батьківство [PERSON] , [INFO] , відносно [PERSON] , [INFO] , виключається. Європейський суд з прав людини зауважив, що «в ході національного розгляду суд призначив ДНК-тест з метою вирішення цього спору про батьківство. Тест продемонстрував, що відповідач був батьком дитини з ймовірністю 99,99 відсотків. Суд враховує, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації, № 3451/05, § 34, від 7 травня 2009 року). Викладене вище свідчить що позивачем доведений факт відсутності кровного споріднення між ним та дитиною [PERSON] , [INFO] , отже суд вважає за можливе прийняти від відповідача визнання позову та задовольнити позов у повному обсязі.

Outcome: approved