Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-02 00:00:00

До Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області звернулися [PERSON], [PERSON] з вказаним позовом в якому просили стягнути на їх користь з [PERSON] в якості відшкодування завданої матеріальної шкоди по 2424 гривень кожному, в рахунок відшкодування моральної шкоди по 5000 гривень кожному та понесені судові витрати на користь [PERSON] 2150 гривень, на користь [PERSON] 1150 гривень. В обґрунтування позовних вимог позивачі зазначили, що вони є співвласниками квартири №12, яка розташована у будинку №73/1 по Проспекту Миру у м. Хмельницькому. Власником квартири №16 у вказаному будинку, яка розташована над ними поверхом вище є відповідач [PERSON] Зазначили що в період з 1996 року по 2015 рік їх квартира неодноразово була затоплена з вини власників квартири №16. Так, 11 листопада 2015 року з вини відповідача внаслідок протікання загального крану в його квартирі належна їм квартира знову була затоплена. Внаслідок залиття їх квартири було пошкоджено належне їм майно та спричинена матеріальна шкода на загальну суму 4848 гривень. У звязку з залиттям належної їм квартири вони понесли моральні страждання, які виразилися у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормально користуватися ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Зазначили, що з вини власників та користувачів квартири 16 у зазначеному будинку протягом тривалого часу відбувається періодичні затоплення та вони вимушені робити ремонт в їх квартири. Вказані обставини, а саме те, що протиправні дії відповідача носять тривалий характер, того що їх помешкання неодноразово було залито з вини відповідача, спричинили їм моральну шкоду яку вони оцінюють у розмірі по 5000 гривень кожний. Також зазначили, що з метою захисту своїх прав вони вимушені були звернутися за правовою допомогою до адвоката, вартість послуг якого становить 1250 гривень. Також з метою оцінки завданих залиттям їм матеріальної шкоди вони провели експертне дослідження вартість якого становить 900 гривень. В судовому засіданні позивачі та їх представник позов підтримали, просили його задовольнити. Надали суду пояснення аналогічні викладеним у позові. Зазначили, що їх квартири неодноразово, протягом тривалого часу затоплюється власниками квартири №16 у їх будинку. Причиною таких затоплень є недбале поводження з приладами водопостачання з боку відповідачів. Таку свою поведінку стосовно поводження з приладами водопостачання відповідачі не змінюють, та систематично продовжують їх затоплювати. На зауваження не реагують. 11.11.2015 року з вини відповідача знову була затоплена їх квартира та спричинені матеріальні збитки у сумі 4\~848 гривень. Також такою протиправною поведінкою відповідача та пошкодження з його вини належного їм майна, їм спричинена моральна шкода, яку вони оцінюють у 5000 гривень кожний. Відповідач в судове засідання не зявився. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Причини своєї неявки суд не повідомив. За таких обставин, зі згоди позивачів, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності відповідача та постановити у справі заочне рішення. Вислухавши пояснення позивачів, їх представника, перевіривши матеріали справи судом встановлені наступні обставини та відповідні ним правовідносини. В судовому засіданні встановлено, що квартира №12, яка розташована за адресою: м. Хмельницький, пр. Миру 73/1 належить на праві спільної власності позивачам [PERSON] та [PERSON] Квартира №16, яка розташована за адресою: м. Хмельницький, пр. Миру 73/1 належить на праві приватної власності відповідачу [PERSON], що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (№ 55170348 станом на 15.02.2016 рік). З представленого [PERSON] про залиття, аварію, що трапилася на системі холодного водопостачання, складеного 11.11.2015 року комісією працівників ХЖЕК №7 у складі: головного інженера [PERSON], майстра [PERSON], слюсаря-сантехніка [PERSON] встановлено, що 09 листопада 2015 року у будинку №73/1 по пр-ту Миру у м. Хмельницькому сталося залиття квартири №12 у вказаному будинку. Залиття сталося з квартири 16 будинку №73/1 по пр.-ту [PERSON] у м. Хмельницькому, що належить [PERSON] внаслідок протікання крана холодної води. У квартирі №12 було залито 1,2 м.кв на кухні, 0,5 кв.м кладової, внаслідок затоплення була пошкоджена електропроводка. Відповідно до частини 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку. Відповідно до частини 4 ст. 319 ЦК України власність зобов'язує. Відповідно до п. 7, п. 12 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендар) - згідно з договором найму (оренди); забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. Тобто, відповідальність за належний стан санітарно-технічного обладнання в квартирі [ADDRESS] несе її власник [PERSON] Відповідач, як власник квартири, зобов'язаний контролювати стан санітарно-технічного обладнання в квартирі, та докладати зусиль для того, щоб не порушити права інших осіб, не завдати їм шкоди, що витікає з вимог ст. 13 ЦК України. За таких обставин слід визнати, що залиття квартири позивачів сталося саме з вини відповідача [PERSON], як власника квартири [ADDRESS]. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, в тому числі, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» (із змінами і доповненнями) при визначенні розміру відшкодування шкоди, заподіяної майну, незалежно від форм власності, судам слід враховувати, що відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов'язку надати річ того ж роду і якості, виправити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Відповідно висновків експертного дослідження експерта №325ед/015 від 08.12.2015 року вартість ремонтно-відновлювальних робіт, повязаних з залиттям квартири №12, яка розташована у б.73/1, по пр.-ту [PERSON] м. Хмельницький з урахуванням вартості матеріалів, на момент проведення дослідження склав 4848 гривень. Вартість проведеного дослідження, склала 900 гривень,яку оплатив [PERSON] що підтверджується копією розрахункової квитанції серія ООГА №244225 . З урахуванням викладеного, виходячі з положень ст.1192 ЦК України, з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню вартість ремонтно-відновлювальних робіт, які необхідно провести для відновлення пошкодженого майна, яка визначена за результатами проведеного експертного дослідження, а саме у сумі 4848 гривень. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до частини 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до розяснень, даних в п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995р. № 4 «Про судову практику по справах про відшкодування моральної немайнової шкоди» обовязковому зясуванню при вирішені справ про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного звязку між шкодою та протиправними діяннями її заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, суд повинен зясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або витрат не майнового характеру, за яких обставин та якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі позивач оцінює заподіяну шкоду та з чого він виходив при цьому. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати зокрема в порушенні нормальних життєвих зв'язків і не можливості продовження активного громадського життя, фізичного болю, перенесеного в результаті заподіяних страждань і при настанні інших негативних наслідків. Як встановлено з матеріалів справи та пояснень позивачів даних ними у судовому засіданні, в результаті неправомірних дій відповідача їм було завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу неодноразового залиття їх квартири та пошкодження майна, неможливості нормально користуватися ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. При вирішені питання про розмір компенсації за нанесену моральну шкоду, суд виходить з характеру і тривалості страждань позивачів, стану їх здоров'я, характеру заподіяних страждань, їх наслідку й істотних змін способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, характер та обсяг фізичних та душевних страждань, яких зазнали позивачі внаслідок порушення їх прав, ступінь порушення життєвих зв'язків, а також вимоги розумності та справедливості, моральні страждання позивачів суд оцінює в сумі 1000 гривень кожному. Відповідно до положень ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Як встановлено з матеріалів справи позивачі понесли витрати з оплати наданої їм правової допомоги у цій справі кожен окремо по 1250 гривень. Факт понесення ними таких витрат підтверджується квитанціями про сплату таких послуг. Крім того, позивач [PERSON] за подачу даного позову сплатив судовий збір у сумі 487,20 гривень, а також оплатив вартість проведеного експертного дослідження з оцінки спричиненої залиттям його квартири матеріальної шкоди у сумі 900 гривень. Таким чином з відповідача на користь позивача [PERSON] слід стягнути судові витрати у сумі 1250 гривень, а на користь позивача [PERSON] - 2637,20 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: partial