Jurisdiction: civil
Date: 2014-08-20 00:00:00

До суду надійшла зазначена вище заява, яку заявник мотивує тим, що [INFO] в мережі Інтернет, на веб-сайті: Економічна правда, за Інтернет адресою: [INFO], було розміщено статтю невідомого автора під назвою «[INFO]», у якій поширено недостовірну інформацію про те, що [PERSON] [INFO] є племінником громадянина [PERSON] [INFO] Вважає, що вказана вище інформація не відповідає дійсності, оскільки вона не підкріплена жодними доказами чи конкретними фактичними даними. Останнім часом в інших різних засобах масової інформації широко розповсюджена зазначена вище неправдива інформація, яка сприймається невизначеним колом осіб як підтверджена, дійсна інформація. Вважає, що недостовірна інформація щодо його родинних зв'язків з [PERSON] посягає на його честь, гідність та ділову репутацію. Розповсюджена недостовірна інформація, спрямована на формування у людей хибної думки про нього як про людину, особистість, породжує негативне ставлення до нього та до його діяльності, використовується іншими засобами масової інформації для його дискредитації особисто та його діяльності на займаній посаді в цілому, повсякчас пов'язуючи наявність таких родинних відносин задля отримання ним додаткових матеріальних благ, переваг та вигод. Просить суд визнати недостовірною та спростувати інформацію, поширену в мережі Інтернет, на веб-сайті http://www.epravda.com.ua/ (Економічна правда) за Інтернет-адресою: [INFO], в статті невідомого автора: «[INFO]», а також інформацію в будь-яких інших засобах масової інформації, в тому числі з посиланням на інформацію веб-сайту: http://www.epravda.com.ua/ (Економічна правда) про те, що [PERSON] [INFO] є племінником громадянина [PERSON] [INFO]. В судове засідання заявник не з'явився, від його представника надійшла до суду заява з проханням слухати справу за його відсутності. Суд, дослідивши письмові докази по справі, дійшов висновку, що заява підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступних підстав. Так, судом встановлено, що згідно скрінкопії веб-сторінки (а.с. 6) [INFO] в мережі Інтернет, на сайті «Економічна правда» за Інтернет адресою: [INFO], було розміщено статтю невідомого автора під назвою «[INFO]», у якій, в тому числі, вказано що на посаду генерального директора ДП «Укрхімтрансаміак» призначено [PERSON], який є племінником діючого прем'єр-міністра [PERSON]. Судом також встановлено, що батьками [PERSON], який народився [INFO] в м. Добропілля Донецької області, є [PERSON] та [PERSON]. Батьками [PERSON] є [PERSON] та [PERSON], а батьками [PERSON] - [PERSON] та [PERSON]. Зазначені обставини підтверджуються паспортом та свідоцтвом про народження [PERSON] (а.с. 4, 9), свідоцтвами про народження [PERSON] і [PERSON] та їх свідоцтвом про шлюб (а.с. 13-16), письмовими поясненнями брата заявника [PERSON] (а.с. 8). Право кожного вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію закріплено ст. 302 ЦК України. Проте, за змістом ст. 302 ЦК України, інформація, що поширюється, має бути достовірною - отриманою з офіційних джерел (інформація органів державної влади, органів місцевого самоврядування, стенограми тощо). Особа, що поширює таку інформацію зобов'язана посилатися на таке джерело. У разі отримання інформації з джерел, відмінних від офіційних, особа, що поширює інформацію, зобов'язана переконатися в її достовірності. Відповідно до ст. 201 ЦК України особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є: здоров'я, життя; честь, гідність і ділова репутація; ім'я (найменування); авторство; свобода літературної, художньої, наукової і технічної творчості, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством. Відповідно до Конституції України життя і здоров'я людини, її честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються найвищою соціальною цінністю. Статтею 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Згідно з ч. 1, 4 ст. 277 ЦК України фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування. Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.09 № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків. Негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежної (презумпція добропорядності). Негативною є інформація, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких дій, що, на думку позивача, порушують його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації (п. 15 Постанови Пленуму ВСУ від 27.02.09 № 1 «Про судову практику у справах про Захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»). Згідно з п. 13 зазначеної Постанови Пленуму Верховного суду України відповідно до абз. 3 ч. 4 ст. 277 ЦК України судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами, визначеними розділом IV ЦПК України. З матеріалів справи вбачається, що заявник [PERSON] не є племінником прем'єр-міністра [PERSON] ([PERSON] [INFO]). Отже, інформація, зазначена в статті невідомого автора під назвою «[INFO]», надрукованій на веб-сайті: Економічна правда, за Інтернет адресою: [INFO], про те, що [PERSON] є племінником прем'єр-міністра [PERSON] є неправдивою. Така інформація з огляду на нинішню політичну ситуацію негативно впливає на гідність, честь та ділову репутацію [PERSON], породжує негативне ставлення до нього та його діяльності. Оскільки згідно листа ТОВ «Інтернет Інвест» від 19.08.14 № 330 (а.с. 21) відсутні повні відомості про власника сайту, на якому було розміщено зазначену вище неправдиву інформацію, суд спростовує таку інформацію. Суд відмовляє у задоволенні вимог щодо визнання неправдивою та спростування інформації в будь-яких інших засобах масової інформації, в тому числі з посиланням на інформацію веб-сайту: http://www.epravda.com.ua/ (Економічна правда) про те, що [PERSON] [INFO] є племінником громадянина [PERSON] [INFO], оскільки суду не було надано жодних доказів того, що така інформація була розповсюджена в інших засобах масової інформації.

Outcome: partial