Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-14 00:00:00

Заступник керівника Волноваської окружної прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області з позовом до відповідача [PERSON] про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку ст. 131-1 Конституції України, ст. 4, 56 ЦПК України. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 13.07.2019 року головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління державного агентства рибного господарства у Донецькій області складено протокол про адміністративне правопорушення № 002322 відносно [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Постановою Мар`їнського районного суду Донецької області від 29.08.2019 року у справі № 237/4478/19 [PERSON] визнано винним за ч. 4 ст. 85 КУпАП, і йому призначено стягнення у вигляді штрафу в сумі 340 грн. на користь держави з конфіскацією водних живих ресурсів. Судом було встановлено, що 13.07.2019 року о 05.10 годині на р. Осикова поблизу м. Курахове Мар`їнського району Донецької області був виявлений факт лову [PERSON] риби забороненим сітеснастним знаряддям. Останній виловив рибу: плітка 47 шт., линь 1 шт., окунь 10 шт., загальною вагою 3 кг, та завдав матеріальну шкоду рибному господарству України в сумі 4281,00 грн. Матеріальна шкода [PERSON] добровільно не відшкодована. Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення судом питання про відшкодування [PERSON] шкоди, завданої рибному господарству України не вирішено, у зв`язку з чим заступник керівника Волноваської окружної прокуратури просив суд стягнути з [PERSON] на користь держави шкоду, заподіяну незаконним виловом риби в сумі 4281,00 грн., на користь Донецької обласної прокуратури кошти, витрачені на сплату судового збору при здійсненні представництва інтересів держави. Представник Волноваської окружної прокуратури в судове засідання не з`явилася, надіслала клопотання про розгляд справи за відсутності прокурора, в якому позовні вимоги підтримала та наполягала на їх задоволенні. Представник Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій просив позов задовольнити в повному обсязі. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не подав. Представник третьої особи Курахівської міської ради Мар`їнського району Донецької області, в судове засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд справи за відсутності представника Курахівської міської ради, в якій не заперечував проти задоволення позовних вимог. Представник третьої особи Управління Державної казначейської служби України у Мар`їнському районі Донецької області, в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Про причини неявки суд не повідомив. Відповідно до ч. 3 ст.\~211\~ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Суд, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, дослідивши докази, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав: 13.07.2019 року головним державним інспектором відділу ОВБР складено протокол про адміністративне правопорушення № 002322 відносно [PERSON] за ч. 4 ст. 85 КУпАП, відповідно до якого 13.07.2019 року о 05.10 годині на р. Осикова поблизу м. Курахове Мар`їнського району Донецької області був виявлений факт лову [PERSON] риби забороненим сітеснастним знаряддям. Останній виловив рибу: плітка 47 шт., линь 1 шт., окунь 10 шт., загальною вагою 3 кг, та завдав матеріальну шкоду рибному господарству України в сумі 4281,00 грн. Риба вилучена та передана на відповідальне зберігання (а.с.18). Постановою Мар`їнського районного суду Донецької області від 29.08.2019 року у справі № 237/4478/19 [PERSON] визнано винним за ч. 4 ст.\~85\~КУпАП в зв`язку з порушенням п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ». [PERSON] призначено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 грн. в дохід держави з конфіскацією водних живих ресурсів (а.с.16-17). З копії розрахунку матеріальної шкоди, що є додатком до протоколу № 002322, складеного головним державним інспектором відділу ОВБР Кужель Є.В. встановлено, що [PERSON] внаслідок незаконного вилову риби завдано збиток у розмірі 4282,00 грн. (а.с.21). Згідно з ч. 6 ст.\~82\~ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 40 КУпАП, питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства. Згідно з ч. 4, 5 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відповідно до ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності. При цьому,\~в п.п.\~1\~п.\~3.15\~Правил любительського\~і спортивного\~рибальства зазначено,\~що забороняється\~лов водних\~живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної і морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах визначених цією Конституцією. Відповідно до вимог ст. 15\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» до повноважень і компетенції місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища відноситься забезпечення реалізації екологічної політики України, здійснення контролю за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно із ст.\~47\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються фонди охорони навколишнього природного середовища. Ці фонди утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, у тому числі, грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Ці кошти направляються на охорону та відтворення об`єктів тваринного світу згідно із постановою Кабінету Міністрів України №1147 від 17.09.1996. Відповідно до ст. 3\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі; частини диких тварин (роги, шкіра тощо); продукти життєдіяльності диких тварин (мед, віск тощо). Об`єкти тваринного світу, а також нори, хатки, лігва, мурашники, боброві загати та інше житло і споруди тварин, місця токування, линяння, гніздових колоній птахів, постійних чи тимчасових скупчень тварин, нерестовищ, інші території, що є середовищем їх існування та шляхами міграції, підлягають охороні. В ч. 2 ст. 10\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» зазначено, що громадяни відповідно до закону зобов`язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Відповідно до ч. 4 ст.\~63 Закону України\~«Про тваринний\~світ» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Частиною 1 ст. 1166\~ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. За таких обставин, суд вважає позовні вимоги заступника керівника Волноваської окружної прокуратури в інтересах держави до [PERSON] про відшкодування\~шкоди,\~заподіяної порушенням\~законодавства про\~охорону навколишнього\~природного середовища є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 69-1\~Бюджетного кодексу\~України грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності зараховується до спеціального фонду в складі місцевого бюджету, тобто до місцевого природоохоронного фонду за місцем нанесення шкоди довкіллю. Судові витрати необхідно стягнути з відповідача [PERSON] на користь Донецької обласної прокуратури, відповідно до ст. 141 ЦПК України, в розмірі 2270,00 грн.

Outcome: approved