Jurisdiction: civil
Date: 2019-03-12 00:00:00

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 24 травня 2018 року задоволено позовні вимоги ПАТ «КРЕДОБАНК» до [PERSON] та вирішено стягнути з [PERSON] на користь ПАТ «КРЕДОБАНК» заборгованість за договором № 1383.09.00.2104 від 30.08.2013 в розмірі 194 045,07 грн - неповернута сума кредиту; 3 172,52 грн - прострочені відсотки; 8 614,67 грн - пеня; судовий збір у сумі 3 087,48 грн. Відповідач [PERSON] звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду від 24 травня 2018 року, посилаючись на те, що відповідач не була належним чином повідомлена про розгляд справи, рішення суду є таким, що порушує її права. Тому просить скасувати заочне рішення суду та призначити справу до розгляду в загальному порядку. Заявник в судові засідання 10.12.2018 та 13.03.2019 не з'явилася, про час та місце повідомлялася належним чином. Представник позивача у судові засідання 10.12.2018 та 13.03.2019 не з'явився, про час та місце повідомлявся належним чином. В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України». В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Згідно з ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Враховуючи вищенаведену норму законодавства, суд вважає можливим розглянути заяву про перегляд заочного рішення без участі осіб, які не з'явилися. Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що заява відповідача [PERSON] не підлягає задоволенню у зв'язку з наступним. Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Як вбачається з матеріалів справи та пояснень [PERSON], остання не надала суду істотних доказів для вирішення справи та інформації про їх наявність. До того ж про судові засідання відповідач повідомлялася судом за адресою її місця реєстрації, що підтверджується відповідними повістками та повідомленням про їх вручення відповідачу. Таким чином суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення передбачених ч. 1 ст. 288 ЦПК України немає і тому вказана заява не підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed