Jurisdiction: civil
Date: 2016-01-25 00:00:00

До суду надійшла заява за позовом [PERSON] та [PERSON] до [PERSON] Позовні вимоги мотивовано тим, що [PERSON] та [PERSON] є власницями 2/3 частин будинку [ADDRESS], решта 1/3 права власності належить [PERSON] Позивачі зазначали, що між сторонами склався порядок користування цим майном. Позивачі стверджували, що виділити позивачам належну частку будинку за спільною згодою відповідач не бажає, а тому останні змушені звернутися до суду із цим позовом. Під час розгляду справи [PERSON] померла, а після неї майно успадкувала [PERSON] В позовній заяві,з урахуванням уточнень позовних вимог, позивач просить суд: виділити [PERSON] належні останній 2/3 частки у будинку [ADDRESS] і передати у власність приміщення 2-1 площею 15,2 кв.м., 2-2 площею 9,1 кв.м., 2-3 площею 16,8 кв.м. Решту приміщень і надвірні споруди залишити відповідачу. Представник відповідача надав суду заперечення проти позову, в яких вказав що приміщення 1-1, 1-2, 2-1 були самовільно побудовані [PERSON] разом з дружиною [PERSON] в період з 1988 по 1990 роки, що зазначено в рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області №2-35/2012. При цьому постановою Київського окружного адміністративного суду №810/4407/13-а визнано протиправним та скасовано рішення про державну реєстрацію від 07.03.2013 року, Державного реєстратора Реєстраційної служби Васильківського міськрайонного управління юстиції Київської області Марченко Володимира Григоровича, зобов'язано Державного реєстратора Реєстраційної служби Васильківського міськрайонного управління юстиції Київської області Марченко Володимира Григоровича провести реєстрацію права власності на 1/3 спадкового майна, а саме житлового будинку [ADDRESS], що складається з житлових приміщень №№1-3, 1-4, 2-2, 2-3 загальною площею 47,8 кв.м. В судове засідання позивач не з'явилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримала, проти ухвалення заочного рішення не заперечила. В судове засідання відповідач та його представник не з'явилися, є повідомленими належним чином, про причини неявки суд не повідомили. Вислухавши пояснення учасників судового розгляду в попередніх судових засіданнях, дослідивши матеріали справи, інвентаризаційну справу, судом встановлено наступне. Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна № 51860163 від 20.01.2016 року (далі - Інформаційна довідка) в розділі «ВІДОМОСТІ З ДЕРЖАВНОГО РЕЄСТРУ РЕЧОВИХ ПРАВ НА НЕРУХОМЕ МАЙНО» в графі «Актуальна інформація про об'єкт нерухомого майна» зазначено опис об'єкту нерухомого майна - об'єкт нерухомого майна: житловий будинок; площа: загальна площа (кв.м.): 86, житлова площа (кв.м.): 38,7; адреса: [ADDRESS] (далі - Спірний будинок). Також в Інформаційній довідці в розділі «ВІДОМОСТІ З РЕЄСТРУ ПРАВ ВЛАСНОСТІ НА НЕРУХОМЕ МАЙНО» в графі «Відомості про об'єкт нерухомого майна» зазначено опис об'єкту нерухомого майна - тим майна: домоволодіння; адреса нерухомого майна: [ADDRESS]; Загальна площа (кв.м.): 86, житлова площа (кв.м.): 38,7; технічний опис майна: 1980. Відповідно до Інформаційної довідки [PERSON] належить: 1/3 частки Спірного будинку на підставі свідоцтва про право власності на спадщину № 1-2312, виданого 27.08.2014 року Васильківською районною державною нотаріальною конторою Київської області (запис про право власності 6807146); 1/3 частки Спірного будинку на підставі рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області №2-35/2012 від 08.05.2012 (запис про право власності 1221024). Відповідно до Інформаційної довідки [PERSON] належить: 1/3 частки Спірного будинку на підставі рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області №2-35/2012 від 08.05.2012 (запис про право власності 299445). Крім того, в записі про право власності 299445 в графі «Додаткові відомості» зазначено, що 1/3 спадкового майна, що складається з житлових приміщень згідно поверхового плану №№1-3, 1-4, 2-2, 2-3, загальною площею 47,8 кв.м., у відповідності до резолютивної частини рішення № 2-35/2012 Васильківського міськрайонного суду Київської області від 08.05.2012. Рішенням виконавчого комітету Калинівської селищної ради Васильківського району Київської області «Про дозвіл на переобладнання житлового будинку з одноквартирного в двоквартирний» від 29.08.2013 року № 61-07 дозволено переобладнання Спірного будинку з одноквартирного в двоквартирний, у зв'язку з розподілом його між співвласниками, при умові організації окремого входу, дотримання встановлених норм і правил та оформлення документів згідно чинного законодавства. Відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 29.10.2015 року № 1054/15-43/17584/15-43 розподіл Спірного будинку між співвласниками (1/3 та 2/3 ідеальні частки) технічно можливий при умові відступу від часток співвласників. Варіанти розподілу будинку з відступом від ідеальних часток розраховані, докладно описані в дослідницькій частині та зображені на схемі в додатку 1 (на 1 аркуші) до висновку. Фактичні частки співвласників у будинку становлять: при першому варіанті розподілу: І співвласник - 52/100; ІІ співвласник - 48/100; при другому варіанті розподілу: І співвласник - 45/100; ІІ співвласник - 55/100. Таким чином, Спірний будинок підлягає поділу між співвласниками. Статтею 356 Цивільного кодексу України встановлено, що власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного із них у праві власності є спільною частковою власністю. При цьому, статтею 358 Цивільного кодексу України передбачено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частині у праві спільної часткової власності. Відповідно до ст. 367 Цивільного кодексу України, майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється. Домовленості між сторонами спору про поділ спільного майна подружжя не досягнуто. З пояснень учасників судового розгляду, між ними виникають суперечки щодо розподілу спірного будинку. Згідно з ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Можливість поділу спірного будинку підтверджується висновком експерта. Отже, майно, яке перебуває у спільній частковій власності підлягає поділу між сторонами спору. Відповідно, позовні вимоги за позовом є обґрунтованими, підтверджуються матеріалами справи та підлягають задоволенню, Спірний будинок підлягає поділу за варіантом ІІ, оскільки останній більше наближений до ідеальних долей співвласників Спірного будинку. Тому Спірний будинок підлягає наступному поділу. За [PERSON]слід визнати право власності на наступні приміщення житлового будинку [ADDRESS] виділивши їй в натурі: приміщення 1-2 веранда (частина приміщення), площею 6,0 кв.м., вартістю 21116 грн., приміщення 2-1 веранда площею 15,2 кв.м. вартістю 53495 грн., приміщення 2-2 кухня площею 9,1 кв.м. вартістю 28410 грн., приміщення 2-3 житлова площею 16,8 кв.м. вартістю 52449, а всього 47,1 кв.м. загальною вартістю 155470, вбиральня Д вартістю 1323, загальна вартість в домоволодінні 156793 грн. За [PERSON] слід визнати право власності на наступні приміщення житлового будинку [ADDRESS] виділивши їй в натурі: приміщення 1-1 кухня площею 5,9 вартістю 20765, приміщення 1-2 веранда (частина приміщення) площею 7,4 кв.м. вартістю 26044 грн., приміщення 1-3 житлова площею 10,1 вартістю 31532 грн., приміщення 1-4 житлова площею 11,8 кв.м. вартістю 36839, приміщення І веранда площею 3,7 вартістю 9743 грн., всього по будинку 35,2 кв.м. вартістю 124923, навіс Л вартістю 22735, в сього в домоволодінні 147658 грн. При цьому обов'язки по демонтажу перегородки між приміщеннями 1-2 і 2-1 та влаштуванню перегородки в приміщенні 1-2 на відстані 2,45 м. від перегородки з приміщенням 1-1 слід покласти на сторін, які влаштують необхідні зміни за домовленістю між собою на стадії виконання рішення суду. Відповідно до ст. 88 ЦПК України судові витрати покладаються на відповідача.

Outcome: approved