Jurisdiction: civil
Date: 2020-02-18 00:00:00

Енергодарська місцева прокуратура звернулась до суду з позовом в інтересах Державного агентства рибного господарства України в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області, Енергодарської міської ради Запорізької області, в обґрунтування якого зазначивши, що 23.04.2018 року приблизно о 22-00 годині [PERSON] , діючи за попередньою змовою з [PERSON] , на території Каховського водосховища, не маючи на те встановленого законом дозволу, застосовуючи надувний плавний засіб човен та сітку, здійснили незаконний вилов риби, а саме: 291 голів риби різновиду «лящ» загальною вагою 394 кілограми 400 грамів, 7 голів риби різновиду «сазан» вагою 15 кілограмів 600 грамів, чим заподіяли рибному господарству України істотну шкоду на загальну суму 51612,00 грн.Ухвалою Енергодарського міського суду Запорізької області від 30.05.2019 року матеріали кримінального провадження у відношенні [PERSON] виділені в окреме провадження та останнього оголошено у розшук. Вироком Енергодарського міського суду від 30.05.2019 року [PERSON] визнано винним у скоєні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 28,ч. 1 ст. 249 КК України.Вирок не оскаржувався та набрав законної сили, що в свою чергу свідчить про встановлення судом факту вчинення відповідачем кримінального правопорушення та спричинення ним шкоди інтересам держави в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області та Енергодарської міської ради на вищевказану суму. Просять стягнути з [PERSON] на користь держави в особі Енергодарської міської ради шкоду, заподіяну водним живим ресурсам у розмірі 51612,00 грн. Ухвалою судді Енергодарського міського суду Запорізької області від 16.09.2019 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с. 40). Ухвалою суду від 27.11.2019 року підготовче провадження закрито та справу призначено до судового розгляду (а.с. 52). Прокурор позов підтримав та просив задовольнити, про що надав відповідну заяву (а.с. 61). Енергодарська міська рада Запорізької області на адресу суду надіслала заяву про розгляд справи за відсутністю представника. Позовні вимоги підтримує та просить задовольнити (а.с. 47) Відповідач [PERSON] причину неявки суд не повідомив, заяв або клопотань про відкладання слухання справи, відзиву на позов до суду не надавав. Сповіщався про дату та час судового засідання за адресою його місця проживання, зареєстрованого у встановленому законом порядку, до суду повернулися поштові конверти з відповідною відміткою (а.с. 46, 60). Згідно з\~вимогами ст.\~128\~ЦПК України,\~у разі\~ненадання учасниками\~справи інформації\~щодо їх\~адреси судова\~повістка надсилається фізичним\~особам,\~які не\~мають статусу\~підприємців,-\~за адресою\~їх місця\~проживання чи\~місця перебування,\~зареєстрованою у\~встановленому законом\~порядку. При цьому днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Таким чином, згідно з вимогами ст.ст. 128,131 ЦПК України, відповідач повідомлений про час та місце слухання справи за адресою його місця проживання чи місця перебування, зареєстрованого у встановленому законом порядку та не з`явився у судове засідання без поважних причин. Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання та не з`явився в судове засідання без поважних причин, відзив на позов до суду не надав, а також за наявності згоди позивача, суд, відповідно до ст. 280 ЦПК України, може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Згідно вимог ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що вироком Енергодарського міського суду Запорізької області від 30.05.2019 року [PERSON] визнано винним у скоєні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 249 КК України. Відповідно до вказаного вироку, [PERSON] 23.04.2018 приблизно о 22 годині, діючи за попередньою змовою з особою, матеріали кримінального провадження відносно якої виділено в окреме провадження, з корисливих мотивів, перебуваючи на території Каховського водосховища на відстані приблизно 100 метрів від тильної сторони огородженої території загону відомчої воєнізованої частини, яка розташована за адресою: [ADDRESS] , в порушення п. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затвердженого наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.1999, згідно якого забороняється вилов водних живих ресурсів промисловими та іншими знаряддями лову, виготовлених із сіткоснастевих та інших матеріалів всіх видів та найменувань, не маючи на те встановленого законом дозволу, застосовуючи надувний плавний засіб човен та сітку, здійснили незаконний вилов риби, а саме: 291 голову риби різновиду «лящ», загальною вагою 394 кілограми 400 грамів, 7 голів риби різновиду «сазан», вагою 15 кілограмів 600 грамів, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», розраховується за ціною: вартість одного ляща за 1 екземпляр становить 10 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що в перерахунку становить 170 гривень (на загальну суму 49470 гривень), вартість одного сазана за 1 екземпляр становить 18 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що в перерахунку становить 306 гривень (на загальну суму 2142 гривні), чим заподіяли рибному господарству України істотну шкоду на загальну суму 51612 гривень. Позов Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області залишений без розгляду. Вирок набрав законної сили 02.07.2019 року (а.с. 28-29). Ухвалою Енергодарського міського суду Запорізької області від 30.05.2019 року матеріали кримінального провадження у відношенні [PERSON] виділені в окреме провадження та останнього оголошено у розшук (а.с. 30). Згідно ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, який набрав законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Згідно ст.\~63\~Закону України\~«Про тваринний\~світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні зокрема в: незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища та перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Таким чином, суд приходить до висновку про наявність деліктного зобов`язання [PERSON] компенсувати шкоду, яка була заподіяна внаслідок його злочинних дій. Згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно ст.\~37\~Закону України\~«Про рибне\~господарство,\~промислове рибальство\~та охорону\~водних біоресурсів» водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України. Згідно ст.\~16\~закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» державне управління в галузі охорони навколишнього природного середовища здійснюють Кабінет Міністрів України, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві ради та виконавчі органи сільських, селищних, міських рад, державні органи по охороні навколишнього природного середовища і використанню природних ресурсів та інші державну органи відповідно до законодавства України. Державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій. Відповідно до ст. 11 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», уповноваженими органами державного управління в галузі організації, охорони та використання природно-заповідного фонду є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації. Інтереси держави в даному випадку представлені в особі Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області, яке відповідно до «Положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області», затвердженого наказом Державного агентства рибного господарства України від 15.07.2016р. № 229, здійснює державний контроль у сфері охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів та регулювання рибальства (а.с. 22-25). Відповідно до листа Інституту рибного господарства № 355-05/18 від 07.05.2018 року сумарний розмір збитків, завданих державі внаслідок незаконного добування водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження склав 51612,00грн. (а.с. 31). Згідно зі ст. 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», місцеві ради на їх території здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, у тому числі здійснюють контроль та заходи щодо раціонального використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів, що знаходяться у власності держави. Статтею 33\~Закону України\~«Про місцеве\~самоврядування в\~Україні» передбачено, що до делегованих повноважень місцевих рад належить здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів. З цією метою відповідно до ст.\~47\~Закону України\~«Про охорону\~навколишнього природного\~середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, республіканський Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди. Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Відповідно до ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об`єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків. Згідно зі ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються державний, АРК, та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища, до яких, серед іншого, зараховуються кошти за шкоду, заподіяну порушеннями законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської діяльності. У главі 4 Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013р. № 43, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.02.2013р. за № 291/22823, передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та Закону України про Державний бюджет України на відповідний рік розподіляються між державним та місцевими бюджетами головними управліннями Державного казначейства України за встановленими нормативами між державним бюджетом та відповідними місцевими бюджетами. Зазначені норми означають, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби у подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні. Отже, збитки, завдані відповідачем навколишньому природному середовищу, підлягають зарахуванню до фонду охорони навколишнього природного середовища та подальшому розподілу органами Держказначейства. Беручи до уваги те, що порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу вчинено в акваторії Каховського водосховища у м. Енергодар Запорізької області, грошові стягнення за шкоду заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища мають бути зараховані на спеціальний рахунок Енергодарської міської ради Запорізької області. Згідно листа Виконавчого комітету Енергодарської міської ради Запорізької області № 01/01-36/3496 від 19.08.2019 року збитки державі внаслідок незаконного вилову риби [PERSON] та [PERSON] в сумі 51612,00грн. не сплачувались (а.с. 27). За вищевикладених обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтверджені належними доказами, а тому підлягають задоволенню в повному обсязі. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved