Jurisdiction: civil
Date: 2017-04-18 00:00:00

До Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області звернувся [PERSON] з вказаним позовом в якому зазначив, що 14 січня 2015 року між ним та Асоціацією «Регіональне будівництво Хмельниччини» був укладений договір купівлі-продажу №41 майнових прав на нерухоме майно, в обєкті будівництва м. Хмельницький, по вул.. Озерній, 6/2А. Після сплати усіх передбачених договором платежів, йому було надано відповідну довідку про повний розрахунок та складено акт приймання-передачі квартири №34 у багатоквартирному житловому будинку за адресою: м. Хмельницький, вул.. Озерна 6/2А. На підставі вказаних документів він зареєстрував право власності на квартиру №34 у буд.6/2А по вул.. Озерній м. Хмельницький. Після прийняття вказаної квартири та набуття на неї права власності він став робити в ній оздоблювальний ремонт. 19 листопада 2016 року внаслідок протікання міжпанельного перекриття з даху будинку відбулося затоплення двох його лоджій. Оскільки на час вказаної події у вказаному будинку ще не було створено ОСББ., акт про фіксацію затоплення було складено за участю сусідів належної йому квартири. В цей же день представник Асоціації [PERSON] оглядав належну йому квартиру проте від підпису акту відмовився. Внаслідок затоплення йому була спричинена матеріальна шкода вартість якої становить 5\~027,00 гривень. Крім того, йому була спричинена моральна шкода, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях у звязку з пошкодження його майна, неможливості нормально користуватися ним, порушення звичного способу життя. Розмір спричиненої йому моральної шкоди він оцінює у 15\~000 гривень. На підставі викладеного просить суд стягнути з відповідача на його користь 5\~027,00 гривень в якості відшкодування матеріальної шкоди та 15\~000 гривень в якості відшкодування моральної шкоди. В судовому засіданні позивач та його представник позов підтримали, просили його задовольнити. Надали суду пояснення, аналогічні викладеним у позові. Зазначили, що внаслідок протікання з даху будинку 19.11.2016 року сталося затоплення двох лоджій та спричинена матеріальна шкода. Таке затоплення сталося через неякісне побудову даху будинку, у звязку з чим внаслідок дощу чи коли тане сніг, просочується вода. Представники відповідача позов не визнали, просили відмовити у його задоволенні. Зазначили, що відповідно до акту прийму-передачі позивачу було передано квартиру №34 у буд. 6/2А по вул.. Озерній у м. Хмельницькому. Згідно вказаного акту жодних претензій до квартири, наявності недоліків тощо у останнього не було. Згідно плану будівництва вказаного будинку у квартирі позивача було передбачено дві лоджії скління яких не передбачалося. Таким чином самим планом будівництва передбачалося що такі лоджії є відкритими та в них може затікати вода. Позивач без належних дозвільних документів, самовільно здійснив переобладнання у своїй квартирі та здійснив роботи по склінню лоджій. Таким чином, при виконання таких робіт останній самостійно міг пошкодити конструкцію козирка (навісу над його лоджіями) внаслідок чого і могло відбутися затікання. Жодних нарікань стосовно неналежного виконання будівництва даху будинку не було, будинок був прийнятий в експлуатацію. Вислухавши пояснення сторін та їх представників, перевіривши матеріали справи судом встановлені наступні обставини. Встановлено, 17 січня 2015 року Управлінням ДАБІ України в Хмельницькій області було зареєстровано декларацію про готовність обєкта до експлуатації 81 квартири з вбудованими приміщеннями громадського призначення, перша черга 120 квартирного житлового будинку з вбудовано-прибудованими приміщеннями громадського призначення та боксами на 10 окремо стоячих гаражів по вул.. Озерна, 6/2а у м. Хмельницькому. Замовником будівництва вказаного обєкту є Асоціація «Регіональне Будівництво Хмельниччини». 14 січня 2015 року між Асоціацією «Регіональне Будівництво Хмельниччини» та [PERSON] був укладений договір купівлі-продажу майнових прав на нерухоме майно №14. За умовами вказаного договору продавець зобовязався передати у власність покупцеві майнові права, на квартиру №34 у Обєкті будівництва, який розташований за будівельною адресою: м. Хмельницький, вул.. Озерна, 6/2а, а покупець сплатити їх вартість. Відповідно до Акту приймання-передачі квартири №34 від 11 січня 2016 року Асоціація «Регіональне Будівництво Хмельниччини» передало [PERSON], відповідно до договору купівлі-продажу майнових прав від 14.01.2015 року квартиру №34 загальною площею 96,7 кв.м, житловою площею 35,3 кв.м на девятому поверсі у житловому будинку №6/2А по вул.. Озерній у м. Хмельницькому. 01 лютого 2016 року право власності на квартиру №34 у будинку №6/2А по вул.. Озерній у м. Хмельницькому було зареєстровано за [PERSON] 19 листопада 2016 року [PERSON] виявив, попадання в належну їй квартиру дощової води з даху будинку. Внаслідок затоплення у квартирі позивача було пошкоджено на лоджіях намокання утеплюючи матеріалів, намокання та деформація гіпсокартону на стелі, потьоки а стінах. Згідно висновку експертного дослідження № 436ед/016 будівельно-технічної експертизи від 29.11.2016 р. розмір майнової шкоди (матеріального збитку), заподіяної внаслідок залиття у квартирі [ADDRESS]/2А, яка сталося 19.11.2016 року станом на 29.11.2016 р. становить 5027,00 гривень. Згідно акту про наслідки затоплення квартири від 19.11.2016 року було встановлено, що на час затоплення постраждали дві лоджії квартири 34 (намокання утеплюючи матеріалів, намокання та деформація гіпсокартону на сталі, потьоки на стінах). Причиною затоплення є протікання даху між панельних перекриттів. Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, в тому числі, втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» (із змінами і доповненнями) при визначенні розміру відшкодування шкоди, заподіяної майну, незалежно від форм власності, судам слід враховувати, що відшкодування шкоди шляхом покладення на відповідальну за неї особу обов'язку надати річ того ж роду і якості, виправити пошкоджену річ, іншим шляхом відновити попереднє становище в натурі, застосовується, якщо за обставинами справи цей спосіб відшкодування шкоди можливий. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості на час розгляду справи втраченого майна, робіт, які необхідно провести, щоб виправити пошкоджену річ, усунути інші негативні наслідки неправомірних дій заподіювача шкоди. Судом, відповідно до ч.4 ст.10 ЦПК України, розяснювалося представникам відповідача право заявити клопотання про призначення відповідної судової експертизи на предмет визначення причин залиття та вартості заподіяних позивачам збитків. Проте таким своїм правом відповідач не скористалися та відмовилися у призначенні та проведенні такої судової експертизи. За таких обставин, суд не приймає до уваги посилання відповідачів на те, що затоплення лоджій позивача сталося внаслідок пошкодження ним конструкції козирка над лоджіями при виконанні робіт скління лоджій, оскільки належними доказами такі обставини не підтверджені. До того ж суд зазначає, що з огляду на характер наявних пошкоджень внаслідок затоплення (потьоки наявні на внутрішній стороні лоджій зверху вниз), вбачається що воно сталося внаслідок протікання з даху будинку, а не внаслідок залиття з вулиці. Таким чином вимоги позивача про стягнення з відповідача матеріальної шкоди у сумі 5027,00 гривен підлягає до задоволення. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Відповідно до частини 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Відповідно до розяснень, даних в п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995р. № 4 «Про судову практику по справах про відшкодування моральної немайнової шкоди» обовязковому зясуванню при вирішені справ про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного звязку між шкодою та протиправними діяннями її заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Зокрема, суд повинен зясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або витрат не майнового характеру, за яких обставин та якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі позивач оцінює заподіяну шкоду та з чого він виходив при цьому. Як встановлено з матеріалів справи та пояснень позивача даних ними у судовому засіданні, в результаті неправомірних дій йому було завдано моральну шкоду, яка виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу залиття його квартири та пошкодження майна, неможливості нормально користуватися ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. При вирішені питання про розмір компенсації за нанесену моральну шкоду, суд виходить з характеру і тривалості страждань позивачів, характеру заподіяних страждань, їх наслідку й істотних змін способу життя. Враховуючи конкретні обставини справи, характер та обсяг фізичних та душевних страждань, яких зазнав позивач внаслідок порушення пошкодження його майна, а також вимоги розумності та справедливості, моральні страждання позивачів суд оцінює в сумі 1000 гривень кожному. Відповідно до ст..88 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судоий зір у сумі 551,20 гривень.

Outcome: partial