Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-25 00:00:00

До суду надійшов вищезазначений позов, в обґрунтування якого вказано, що 04 листопада 2020 року між сином позивача [PERSON] та його дружиною [PERSON] було розірвано шлюб. Від їхнього шлюбу у них є донька [PERSON] , [INFO] , яка проживає з іншою бабусею, матір`ю відповідача [PERSON] . Відповідач проживає і працює в іншому місті. Позивач вказує, що з самого народження дитини вона брала активну участь у піклуванні та вихованні дитини, підтримувала та допомагала матеріально. Починаючи з січня 2020 року відповідач почала уникати спілкування з позивачем та створювати штучні перешкоди щодо спілкування позивача з онукою. Всі намагання врегулювати дане питання в позасудовому порядку не призвели до позитивного результату. На даний час відповідач забороняє позивачу спілкуватися з дитиною, у зв`язку з чим позивач змушена звернутися до суду за захистом свого порушеного права. Позивач просить суд зобов`язати [PERSON] усунути перешкоди [PERSON] у спілкуванні з онукою [PERSON] , [INFO] , та визначити спосіб участі [PERSON] у вихованні онуки шляхом систематичного спілкування, сприяння її духовному, фізичному та розумовому розвитку, враховуючи вік дитини, у будні дні, а саме вівторок з 17:00 до 20:00 години, четвер з 17:00 до 20:00 години, а у неділю з 17:00 до понеділка 08:00 години ранку без присутності матері дитини. У разі неможливості організувати зустріч у певний визначений день та час, час такої зустрічі додається до наступної зустрічі наступного тижня. У разі відсутності дитини в смт. Троїцьке Луганської області, визначаються інші дні та години спілкування з дитиною, а саме з п`ятниці 18:00 до неділі 19:00 кожного тижня без присутності матері. Позивач у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, згідно якої просила розглянути справу без її участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити. Відповідач у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву, згідно якої просить розглянути справу без її участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує. Служба у справах дітей Троїцької селищної ради Луганської області у судове засідання свого представника не направила, надала заяву, згідно якої просить вказану справу розглянути без участі їх представника. Згідно висновку Служби у справах дітей Троїцької селищної ради Луганської області № 388/02-15 від 29 вересня 2021 року [PERSON] має всі необхідні моральні якості та належні матеріальні умови для приймання участі у вихованні дитини [PERSON] , [INFO] . Наявні обставини, за яких встановлення порядку участі [PERSON] у вихованні дитини, є доцільним. Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Згідно ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини. Згідно свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] [PERSON] та [PERSON] 28 жовтня 2017 року зареєстрували шлюб (а.с. 10). Рішенням Троїцького районного суду Луганської області № 433/1049/20 від 04 вересня 2020 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] було розірвано (а.с. 14). [PERSON] та [PERSON] є батьками [PERSON] , [INFO] (а.с. 27). Позивач доводиться бабусею дитині [PERSON] (а.с. 24), забезпечена житлом (а.с. 16, 28-32), умови проживання задовільні (а.с. 11), має навички по вихованню дітей (а.с. 17), позитивні характеристики (а.с. 15, 18), судимості не має (а.с. 25). Батько дитини, [PERSON] , приймає участь у вихованні дитини (а.с. 20-22, 26). З досліджених судом доказів вбачається, що між сторонами склалися правовідносини, які регулюються Сімейним кодексом України (далі - СК України) та Цивільним кодексом України. У відповідності з вимогами статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. За змістом статті 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України. Згідно із статтею 159 СК України суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. Таким чином, діюче сімейне законодавство України встановлює право баби та діда на спілкування з онуками та прийняття участі у їх вихованні, батьки не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, своїх прав щодо виховання внуків. Згідно із частиною восьмою статті 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Частиною першою статті 11 Закону України «Про охорону дитинства» сім`я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Відповідно до статті 12 Закону України «Про охорону дитинства» виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. Позивач бажає спілкуватися з онукою, приймати участь у її вихованні, тому її порушене право підлягає захисту шляхом зобов`язання відповідача не перешкоджати позивачу у спілкуванні та участі у вихованні онуки та визначення способу її участі у вихованні та спілкуванні з онукою. При визначенні способу участі позивача у вихованні та спілкуванні з дитиною суд враховує вік та стан здоров`я дитини, доброзичливе відношення позивача до дитини, те, що позивач займалась вихованням онуки. Таким чином, вивчивши обставини справи, беручи до уваги вищезазначене, оскільки відповідач позовні вимоги визнала у повному обсязі, враховуючи висновок компетентного органу про наявність у позивача всіх необхідних моральних якостей та належних матеріальних умов для приймання участі у вихованні дитини, а також наявність обставин, за яких встановлення порядку участі позивача у вихованні дитини, є доцільним, суд приходить до винову, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі, оскільки вони є обґрунтованими та підтверджуються наданими до суду доказами. Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача. Оскільки, позивач при зверненні до суду з позовом сплатила судовий збір у сумі 908 грн. 00 коп., приймаючи до уваги, що позовні вимоги підлягають до задоволення в повному обсязі, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір. На підставі ст. 19, 159, 257, 263 СК України,

Outcome: approved