Jurisdiction: civil
Date: 2021-11-03 00:00:00

До Токмацького районного суду Запорізької області надійшла позовна заява Управління соціального захисту населення та охорони здоров`я Токмацької міської ради Запорізької області до [PERSON] про стягнення переплаченої житлової субсидії. В обґрунтування позову зазначено, що 18 жовтня 2017 року до управління соціального захисту населення та охорони здоров`я Токмацької міської ради (на момент звернення юридична назва була - управління соціального захисту населення Токмацької міської ради) (далі - за текстом управління) із заявою щодо надання субсидії для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг звернулася [PERSON] (заявниця, відповідачка). Відповідно до норм чинного законодавства їй було призначено житлову субсидію за на період з 01.01.2016 р. по 31.12.2016 р. На наступні періоди заявниці було проведено поточний розрахунок та призначення житлової субсидії без звернення (автоматичне) відповідно до п. 14 (на той момент; на даний час п. 79 Положення) «Положення про порядок призначення житлових субсидій», що затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.1995 р. № 848 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2018 р. №329). Порядок призначення і виплати житлової субсидії та перелік необхідних документів для її призначення встановлений «Положенням про порядок призначення житлових субсидій», що затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.1995 р. № 848 в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 14.08.2019 № 807 (далі за текстом - Положення). П. 9 Положення (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2018 р. № 329) передбачено, що житлова субсидія розраховується на всіх членів домогосподарства. Абзацом 16 пункту 16 Положення (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2018 р. № 329) встановлено, що громадянин, якому призначено житлову субсидію, зобов`язаний протягом 30 календарних днів проінформувати структурний підрозділ з питань соціального захисту населення про обставини для перерахунку призначеної житлової субсидії, зокрема, щодо зміни складу зареєстрованих у житловому приміщенні (будинку) членів домогосподарства (орендар, внутрішньо переміщена особа - членів домогосподарства, які фактично проживають в житловому приміщенні (будинку), їх соціального статусу. Аналогічні норми містяться і в Положенні (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 14.08.2019 № 807), а саме у пункті 90, відповідно до якого - громадянин, якому призначено житлову субсидію, зобов`язаний протягом 30 календарних днів поінформувати структурний підрозділ з питань соціального захисту населення про виникнення обставин, зокрема щодо зміни складу зареєстрованих у житловому приміщенні \~ \~ \~ \~(будинку) членів \~ \~ \~ \~домогосподарств, \~ \~ \~ \~зазначених в абзацах третьому, четвертому і шостому пункту 78 цього Положення. Пунктом 91 Положення встановлено, що у разі зміни складу зареєстрованих (фактично проживаючих) у житловому приміщенні (будинку) осіб, складу сім`ї члена домогосподарства, переліку отримуваних житлово-комунальних послуг, умов їх надання подаються нові заява та декларація. Пунктом 9 Положення (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2018 р. № 329) передбачено, що житлова субсидія розраховується на всіх членів домогосподарства. До складу домогосподарства включаються особи, що зареєстровані і фактично проживають в житловому приміщенні (будинку), на яких розраховуються соціальні норми житла та соціальні нормативи житлово-комунального обслуговування і доходи яких враховуються під час призначення житлової субсидії. Під час призначення житлової субсидії враховуються також доходи членів сім`ї особи зі складу домогосподарства у разі, коли їх зареєстроване (фактичне) місце проживання відмінне від адреси домогосподарства. В результаті проведеної перевірки та отриманих управлінням документів (копія свідоцтва про шлюб, заява про призначення житлової субсидії [PERSON] - чоловіка заявниці) було встановлено, що [PERSON] заміжня (копія свідоцтва про шлюб додається). Про цей факт заявниця не повідомила управління. На підставі викладених обставин виникла переплата бюджетних коштів за період травень 2018 року - вересень 2019 року в розмірі 14522,61 (чотирнадцять тисяч п`ятсот двадцять дві гривні 61 коп.) та жовтень 2019 року - квітень 2020 року в розмірі 7672,70 (сім тисяч шістсот сімдесят дві гривні 70 коп.). Загальна сума боргу складає 22195,31 (двадцять дві тисячі сто дев`яносто п`ять гривень 31 коп.). 24 вересня 2020 року на адресу проживання [PERSON] направлено повідомлення про повернення раніше призначеної суми житлової субсидії із зазначенням розміру переплаченої житлової субсидії. Лист відповідачка не отримала. На даний час відповідачкою не повернуто борг в розмірі 22195,31 грн. У заяві про призначення житлової субсидії та декларації про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії [PERSON] ставила свій підпис і усвідомлювала, що зміна обставин (приховування обставин), які можуть вплинути на отримання житлової субсидії тягнуть за собою певні наслідки. Тому позивач просить задовольнити позов та стягнути з відповідачки вказану суму і судовий збір. Ухвалою судді Токмацького районного суду Запорізької області від 04 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі, ухвалено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи. Представник позивача, який про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, у судове засідання не з`явився, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Відповідач [PERSON] , яка про день, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином, у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності. Відповідач подала суду відзив на позовну заяву, згідно з яким позовні вимоги не визнала та просила відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування зазначила, що нею позивачу була подана декларація про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням субсидії. В декларації на питання п.3 було зазначено: Особи, які зареєстровані (для орендарів - особи, які фактично проживають) у житловому приміщенні/будинку: [PERSON] та донька [PERSON] . На питання розділу II Всі види доходів фактично проживаючих у житловому приміщенні/будинку осіб, які зареєстровані (не зареєстровані - для орендарів), за період з 01.10.2015 р. до 31.12.2015 p.: зазначено її доходи. Відповідно до декларації вона повинна була надати інформацію щодо осіб, які фактично зареєстровані або фактично проживали у житловому приміщенні, квартирі. Також до декларації нею подана заява про призначення житлової субсидії за адресою: [ADDRESS] . До документів, а саме: декларації та заяви, нею подано копію свідоцтва про шлюб, укладений з [PERSON] . Шлюб зареєстрований 28 квітня 2012 року. На час подання декларації вона з чоловіком перебувала у шлюбі, але проживали вони фактично окремо. Чоловік зареєстрований за адресою: [ADDRESS] та фактично мешкав також за цією адресою. У 2015 році він не мав доходів, про що свідчить податкова декларація про майновий стан і доходи. На час призначення їй субсидії вона не приховувала наявність шлюбних відносин, але зазначала про фактично окреме проживання з чоловіком. Вони не вели спільне господарство. Вважає, що нею свідомо подані достовірні дані без приховування будь якої інформації. Їй було призначено житлову субсидію з 01.01.2016 року по 31.12.2016 р. Далі субсидія призначалася без звернення та розраховувалась автоматично по квітень 2020 року. Позивачем зазначено, що в результаті проведеної перевірки та отриманих управлінням документів (копія свідоцтва про шлюб, заява про призначення житлової субсидії [PERSON] - чоловіка заявниці) було встановлено, що [PERSON] заміжня. Про цей факт заявниця не повідомила управління. З таким доводом позивача відповідач повністю не згодна, враховуючи наступне. Свідоцтво про шлюб надала управлінню вона особисто. Таким чином, не приховувала заміжжя. Крім того будучі заміжньою, вона фактично з чоловіком не мешкала. В декларації відсутня графа «сімейний стан». Положеннями статей 1212, 1215 ЦК України передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, за якої воно було набуте, згодом відпала. Не підлягають поверненню безпідставно набуті, зокрема, заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача. При цьому правильність виконаних розрахунків, за якими була проведена виплата, а також добросовісність набувача презюмуються. Пунктом 12 Положення про порядок призначення та надання населенню субсидій для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг, придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 1995 року № 848 (далі - Положення) передбачено, що субсидія для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг призначається на основі середньомісячного сукупного доходу осіб, зареєстрованих у житловому приміщенні. Згідно з пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України № 329 від 27 квітня 2018 року «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України та визнання такою, що втратила чинність, постанова Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2016 р. № 1022» з 1 травня 2018 року призначені житлової субсидії здійснюється лише після подання нових заяв і декларації, якщо у складі, домогосподарства є особи, члени сім`ї яких не зареєстровані за адресою домогосподарства. Обов`язок щодо надання достовірної інформації про доходи зареєстрованих у будинку осіб з метою отримання субсидій згідно з пунктом 13 Положення покладено на отримувача субсидій. Тобто, механізм повернення надмірно отриманих коштів у виді житлової субсидії передбачає стягнення зазначених сум лише у випадку, якщо така надмірна сплата відбулась з вини отримувача субсидій, а саме через його зловживання. Вважає, що позивачем не надано жодного доказу того, що вона була обізнана про необхідність з 01.05.2018 року подати нову заяву і декларацію, якщо у складі домогосподарства є особи, члени сім`ї, які не зареєстровані за адресою домогосподарства. Законодавець пов`язує повернення надмірно отриманих коштів наданих у вигляді житлової субсидії саме з недобросовісністю набувача, яку згідно абзацу 1 частини першої статті 60 ЦПК України має довести позивач. Вона з 01 травня 2018 року не подавала нових заяв та декларацій, тобто позивач допустив порушення вимог п. 2 Постанови КМУ №329 від 27.04.2018 року. Вважає, що з її сторони відсутня недобросовісність і нема підстав відповідно до ст. 1215 ЦК України для стягнення з неї незаконно призначеної позивачем субсидії. Відповідач зазначає, що у неї був відсутній умисел щодо навмисного не подання інформації про склад сім`ї, вважає, що примусове повернення надмірно отриманих коштів у вигляді житлової субсидії, призведе до покладення на неї надмірного тягаря. Позивач не довів факт недобросовісності з її сторони, а тому немає підстав для задоволення позовних вимог про стягнення надмірно перерахованих коштів у вигляді житлової субсидії. Крім того, позивач просить суд стягнути переплачену субсидію за період з травня 2018 року по квітень 2020 року. Термін позовної давності становить три роки. Вважає, що це порушує її права. Просить відмовити в задоволенні позову. Представник позивача подав до суду відповідь на відзив, відповідно до якого при зверненні до управління 12 січня 2016 року із заявою про призначення житлової субсидії та декларацією про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії [PERSON] ніякої копії свідоцтва про шлюб не надавалося. Ці дані стали відомі управлінню після проведення перевірки державними соціальними інспекторами, а не при зверненні до управління [PERSON] «Положенням про порядок призначення житлових субсидій», що затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.1995 р. № 848 в редакції постанови Кабінету Міністрів України, на момент звернення відповідачки не було передбачено норми щодо зазначення всіх членів домогосподарства, якщо вони проживають окремо. Ці зміни внесені постановою Кабінету Міністрів України № 329 від 27.04.2018 року та набули чинності з 01 травня 2018 року. Відповідачкою зазначено, що механізм повернення надмірно отриманих коштів у виді житлової субсидії передбачає стягнення зазначених сум лише у випадку, якщо така надмірна сплата відбулась з вини отримувача субсидій. Однак Порядком призначення і виплати житлової субсидії та перелік необхідних документів для її призначення встановлений «Положенням про порядок призначення житлових субсидій», що затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.1995 р. № 848 в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 14.08.2019 № 807 це не встановлено (далі за текстом - Положення). Натомість,\~п.\~9\~Положення (в\~редакції постанови\~Кабінету Міністрів\~України від\~27\~квітня 2018\~р.\~№ 329)\~передбачено,\~що житлова\~субсидія розраховується\~на всіх\~членів домогосподарства.\~Абзацом 16\~пункту 16\~Положення (в\~редакції постанови\~Кабінету Міністрів\~України від\~27\~квітня 2018\~р.\~№ 329)\~встановлено,\~що громадянин,\~якому призначено\~житлову субсидію,\~зобов`язаний\~протягом 30\~календарних днів\~проінформувати структурний\~підрозділ з\~питань соціального\~захисту населення\~про обставини\~для перерахунку\~призначеної житлової\~субсидії,\~зокрема,\~щодо зміни\~складу зареєстрованих\~у житловому\~приміщенні (будинку)\~членів домогосподарства\~(орендар,\~внутрішньо переміщена\~особа -\~членів домогосподарства,\~які фактично\~проживають в\~житловому приміщенні\~(будинку),\~їх соціального\~статусу.\~Аналогічні норми\~містяться і\~в Положенні\~(в\~редакції постанови\~Кабінету Міністрів\~України від 14.08.2019\~№ 807),\~а саме\~у пункті\~90,\~відповідно до\~якого -\~громадянин,\~якому призначено\~житлову субсидію,\~зобов`язаний\~протягом 30\~календарних днів\~поінформувати структурний\~підрозділ з\~питань соціального\~захисту населення\~про виникнення\~обставин,\~зокрема щодо\~зміни складу\~зареєстрованих у\~житловому приміщенні\~(будинку)\~членів домогосподарств,\~зазначених в\~абзацах третьому,\~четвертому і\~шостому пункту\~78\~цього Положення. Пунктом 91 Положення встановлено, що у разі зміни складу зареєстрованих (фактично проживаючих) у житловому приміщенні (будинку) осіб, складу сім`ї члена домогосподарства, переліку отримуваних житлово-комунальних послуг, умов їх надання подаються нові заява та декларація. Пунктом 9 Положення (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2018 р. № 329) передбачено, що житлова субсидія розраховується на всіх членів домогосподарства. До складу домогосподарства включаються особи, що зареєстровані і фактично проживають в житловому приміщенні (будинку), на яких розраховуються соціальні норми житла та соціальні нормативи житлово-комунального обслуговування і доходи яких враховуються під час призначення житлової субсидії. Під час призначення житлової субсидії враховуються також доходи членів сім`ї особи зі складу домогосподарства у разі, коли їх зареєстроване (фактичне) місце проживання відмінне від адреси домогосподарства. Саме невиконання відповідачкою вищезазначених пунктів Положення й призвело до переплати бюджетних коштів за період травень 2018 року - вересень 2019 року в розмірі 14522,61 (чотирнадцять тисяч п`ятсот двадцять дві гривні 61 коп.) та жовтень 2019 року - квітень 2020 року в розмірі 7672,70 (сім тисяч шістсот сімдесят дві гривні 70 коп.). Загальна сума боргу складає 22195,31 (двадцять дві тисячі сто дев`яносто п`ять гривень 31 коп.). У заяві про призначення житлової субсидії та декларації про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії [PERSON] ставила свій підпис і усвідомлювала, що зміна обставин (приховування обставин), які можуть вплинути на отримання житлової субсидії тягнуть за собою певні наслідки. Нова заява та декларація відповідачкою подані не були, а також було приховано факт шлюбних відносин з [PERSON] , який є членом сім`ї [PERSON] та входить до домогосподарства отримувача житлової субсидії, (зміни внесені постановою Кабінету Міністрів України № 329 від 27.04.2018 року «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України та визнання такою, що втратила чинність, постанови Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2016 р. № 1022». Цим документом Уряд впровадив оновлений порядок надання житлових субсидій, який набрав чинності з 01.05.2018.) [PERSON] посилається\~у відзиві\~також на\~те,\~що вона\~не була\~обізнана про\~необхідність подання\~нової заяви\~та декларації,\~якщо у\~складі домогосподарства\~є члени\~сім`ї,\~які не\~зареєстровані за\~адресою домогосподарства.\~По-перше,\~статтею 68\~Конституції України\~встановлено,\~що кожен\~зобов`язаний\~неухильно додержуватися\~Конституції України\~та законів\~України,\~не посягати\~на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності. По-друге, цим твердженням вона погоджується з тим фактом, що свого чоловіка свідомо не зазначила у заяві та декларації. Оскільки, згідно вимог Положення, він незалежно від місця проживання (спільно чи окремо) входить до складу домогосподарства (як і його доходи: наявні чи відсутні). Всі ці обставини можуть впливати на отримання житлової субсидії та на її розмір. До того ж, хоча це й не є обов`язком управління, управлінням підготовлювались інформаційно - роз`яснювальні статті щодо набрання чинності нових правил нарахування житлових субсидій (висвітлювались також зміни стосовно того, що певні домогосподарства отримувачі житлової субсидії повинні наново подати заяви щодо призначення житлової субсидії). Ці статті були розміщені на сайті Токмацької міської ради, а також надруковані у засобах масової інформації, а саме у газеті «Наше місто Токмак». Тобто є загальнодоступними. Тому, представник позивача просить задовольнити позов у повному обсязі. Враховуючи, що розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до частин другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх наданими доказами, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст.13\~ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи, або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч.1 ст.76\~ЦПК України доказами є будь-які данні, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. 12 січня 2016 року [PERSON] звернулась до Управління соціального захисту населення Токмацької міської ради Запорізької області із заявою про призначення житлової субсидії, у зв`язку із чим подала Декларацію про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії, в якій вказала осіб, які зареєстровані у житловому приміщенні, а саме: [PERSON] (відповідачку) та [PERSON] , [INFO] . Згідно із рішенням про призначення субсидії, розрахунком субсидії на ЖКП до особової справи №15674, відповідачці було призначено субсидію для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг за адресою: [ADDRESS] , з січня 2016р. по грудень 2016р. На наступні періоди, а саме з травня 2018р. по квітень 2019р., з жовтня 2018р. по квітень 2019р., з травня 2019р. по квітень 2020р., з жовтня 2019р. по квітень 2020р., позивачці було проведено поточний розрахунок та призначення житлової субсидії без звернення (автоматичне) відповідно до п. 14 (на той момент; наданий час п. 79 Положення) «Положення про порядок призначення житлових субсидій», що затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.1995 р. № 848 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2018 р. №329). Враховуючи зазначені відповідачкою відомості у Декларації про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії, житлову субсидію для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг було призначено на 2 особи, а саме на [PERSON] (відповідачку) та [PERSON] , [INFO] з травня 2016 року по квітень 2020 року включно, і в розрахунок розміру житлової субсидії взято дохід цих осіб. При цьому, в позовній заяві зазначено, що [PERSON] звернулася до управління соціального захисту населення Токмацької міської ради (після перейменування - управління соціального захисту населення та охорони здоров`я Токмацької міської ради) 18 жовтня 2017 року, однак даних щодо її звернення саме на вказану у позові дату, позивачем суду не надано. Відповідно до свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] , відповідачка [PERSON] з 28.12.2012 року перебуває у шлюбі з [PERSON] , [INFO] . Актом №38 про проведення перевірки правильності та повноти інформації, що надається заявниками для призначення житлових субсидій та соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям від 16 вересня 2020 року, у зв`язку із встановленням факту перебування [PERSON] у шлюбі з [PERSON] з 28 квітня 2012 року, про що [PERSON] своєчасно не повідомила УСЗН ТМР, зафіксовано факт переплати [PERSON] \~субсидії на\~оплату житлово-комунальних\~послуг за\~період травень\~2018\~року по\~квітень 2020\~року в\~розмірі 22195,31грн. На підставі вищезазначеного акту за №38 від 16.09.2020, позивачем 16 вересня 2020 року було винесено розпорядження за №178 про проведення перерахунку у зв`язку зі змінами у складі сім`ї члена домогосподарства (акт №38 від 16.09.2020), припинення виплати допомоги, утримання переплаченої допомоги за період з травень 2018 квітень 2020 в сумі 22195,31 грн. 24 вересня 2020 року на адресу проживання [PERSON] направлено повідомлення про повернення раніше призначеної суми житлової субсидії із зазначенням розміру переплаченої житлової субсидії, який відповідачка не отримала. 29 жовтня 2020 року лист у конверті з прикріпленою довідкою УДППЗ «Укрпошта» та рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення повернувся із зазначенням причини повернення - закінчення терміну зберігання. Відповідачкою до відзиву на позовну заяву долучені копія 1, 2-3, 10-11 сторінок паспорту громадянина України серії [NUMBER] на ім`я [PERSON] , [INFO] , з якого вбачається, що на сторінці 10 наявний прямокутний штамп Токмацького ДРАЦС від 28.04.2012р. про реєстрацію шлюбу з [PERSON] , свідоцтво про народження серії [NUMBER] [PERSON] , [INFO] ; податкова декларація про майновий стан і доходи [PERSON] , отриманого Токмацькою ДПІ 11.01.2016 року та розрахунок податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору з доходів, отриманих само зайнятою особою, відповідно до яких за 2015 рік дохід у [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] , відсутній. Також позивачкою надана довідка про склад сім`ї [PERSON] від 16.10.2021, відповідно до якої [PERSON] , [INFO] , зареєстрований та фактично проживає з 01.10.2015 по 21.12.2015 разом із сином [PERSON] , [INFO] , за адресою: [ADDRESS] . Як зазначено [PERSON] у відзиві на позовну заяву, до декларації нею була подана заява про призначення житлової субсидії за адресою: [ADDRESS] та копія свідоцтва про шлюб, укладений з [PERSON] , який зареєстровано 28 квітня 2012 року. На час подання декларації вона з чоловіком перебувала у шлюбі, але проживали вони фактично окремо, чоловік зареєстрований за адресою: [ADDRESS] та фактично мешкав також за цією адресою. У 2015 році він не мав доходів, про що свідчить податкова декларація про майновий стан і доходи. На час призначення їй субсидії вона не приховувала наявність шлюбних відносин, але зазначала про фактично окреме проживання з чоловіком, з яким спільне господарство не вела. Тому на питання розділу II Всі види доходів фактично проживаючих у житловому приміщенні/будинку осіб, які зареєстровані (не зареєстровані- для орендарів), за період з 01.10.2015 р. до 31.12.2015 p.: зазначено її доходи та вважає, що нею свідомо подані достовірні дані без приховування будь якої інформації. Представником позивача\~у відповіді\~на відзив\~вказано,\~що \~відповідачкою у\~відзиві зазначено,\~що при\~зверненні за\~призначенням житлової\~субсидії до\~заяви та\~декларації додано\~копію свідоцтва\~про шлюб.\~Однак,\~при зверненні\~до управління\~12\~січня 2016\~року із\~заявою про\~призначення житлової\~субсидії та\~декларацією про\~доходи і\~витрати осіб,\~які звернулися\~за призначенням\~житлової субсидії\~ [PERSON] \~ніякої копії\~свідоцтва про\~шлюб не\~надавалося.\~Ці дані\~стали відомі\~управлінню після проведення перевірки\~державними соціальними\~інспекторами,\~а не\~при зверненні\~до управління\~ [PERSON] \~«Положенням про\~порядок призначення\~житлових субсидій»,\~що затверджено\~постановою Кабінету\~Міністрів України\~від 21.10.1995\~р.\~№ 848\~в редакції\~постанови Кабінету\~Міністрів України,\~на момент\~звернення відповідачки\~не було\~передбачено норми\~щодо зазначення\~всіх членів\~домогосподарства,\~якщо вони\~проживають окремо.\~Ці зміни внесені постановою Кабінету Міністрів України № 329 від 27.04.2018 року та набули чинності з 01 травня 2018 року. Згідно з частинами першою, третьою статті 13 ЦПК України\~суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. В постановах Верховного Суду від 08.08.2019 р. у справі №450/1686/17 та від 15.07.2019 р. у справі №235/499/17 зазначено, що аналіз наведених норм процесуального та матеріального права дає підставу вважати, що кожна сторона сама визначає стратегію свого захисту, зміст своїх вимог і заперечень, тягар доказування лежить на сторонах спору, а суд розглядає справу виключно у межах заявлених ними вимог та наданих доказів. Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову. Клопотань щодо витребовування в якості доказів документів, які були подані [PERSON] 12.01.2016 до Управління соціального захисту населення Токмацької міської ради Запорізької області, разом із заявою про призначення житлової субсидії, сторонами не заявлялось. Отримання житлової субсидії на оплату спожитих житлово-комунальних послуг в Україні врегульовано Положенням про порядок призначення житлових субсидій затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 848 від 21 жовтня 1995 року (далі - Положення № 848). Пунктом 1 цього Положення встановлено, що це Положення визначає механізм використання коштів, передбачених у державному бюджеті Мінсоцполітики для виплати пільг і житлових субсидій громадянам на оплату житлово-комунальних послуг, придбання твердого та рідкого пічного побутового палива і скрапленого газу у грошовій формі, умови призначення та порядок надання громадянам житлових субсидій. На момент звернення відповідача із заявою про призначення житлової субсидії на оплату житлово-комунальних послуг діяли норми Положення № 848, відповідно до пункту 13 якого для призначення субсидії громадянин, особа якого посвідчується паспортом або іншим документом, подає структурному підрозділу з питань соціального захисту населення за місцем реєстрації (орендарі - за місцем проживання): заяву про призначення житлової субсидії та декларацію про доходи і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії, за встановленими формами; довідки про доходи - у випадках, передбачених абзацом третім пункту 12 цього Положення, а також у разі зазначення у декларації інших отриманих доходів, інформація про які відсутня у ДФС, Пенсійному фонді України, фондах соціального страхування тощо і відповідно до законодавства не може бути отримана за запитом структурного підрозділу з питань соціального захисту населення у порядку, встановленому цим Положенням; договір найму (оренди) житла (за наявності). Разом з тим, нормами Положення № 848 забороняється вимагати від громадян документи, що не передбачені цим Положенням. Положенням № 848 (норми, що діяли на час звернення відповідача із заявою) передбачалося, що субсидія для відшкодування витрат на оплату житлово-комунальних послуг призначається на основі середньомісячного сукупного доходу осіб, зазначених у пункті 7 цього Положення, а для придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива - на основі річного доходу осіб за попередній календарний рік (пункт 12). Разом з тим, в пункті 7 даного Положення вказано, що субсидія розраховується виходячи з кількості зареєстрованих у житловому приміщенні (будинку) осіб (осіб, які фактично проживають), яким нараховується плата за житлово-комунальні послуги, у тому числі осіб, призваних на строкову військову службу. Позивач зазначає що не знав про сімейний стан відповідачки, що повністю спростовуються тим, що житлова субсидія призначена [PERSON] з січня 2016 року, тобто на час призначення субсидії [PERSON] вже перебувала в зареєстрованому шлюбі, що підтверджується копією паспорту відповідачки, з якої вбачається, що на сторінці 10 «Сімейний стан» є запис від 28.04.2012 про зареєстрований шлюб з [PERSON] , при цьому паспорт відповідачки, в якому стоїть відмітка про шлюб, був поданий позивачеві при призначенні субсидії. Крім того, із матеріалів справи вбачається, що відповідачка подала до Управління з метою отримання житлової субсидії заяву про призначення житлової субсидії від 12.01.2016 року та декларацію про доходи\~і витрати осіб, які звернулися за призначенням житлової субсидії. В декларації, поданій відповідачкою, вказано, що особами, які є зареєстрованими у житловому приміщенні за адресою: [ADDRESS] , є дві особи - на 2 особи, а саме на [PERSON] (відповідачка) та [PERSON] , [INFO] . Нормами Положення № 848, у сукупності встановлено повноваження та обов`язок позивача самостійно збирати необхідну для перепризначення субсидії інформацію, із зазначенням строку перепризначення після отримання такої інформації. Таким чином позивач самостійно у будь-який час мав змогу та може отримати будь-яку інформацію щодо цивільного стану отримувача субсидії. Також позивач має повний автоматизований доступ до Державного реєстру актів цивільного стану громадян - про державну реєстрацію шлюбу, розірвання шлюбу, народження, смерті осіб, яким призначається житлова субсидія, та членів домогосподарства. В той же час, з травня 2018 року по квітень 2020 року позивач самостійно, неодноразово, без участі відповідача, перепризначав житлову субсидію відповідачеві. Перепризначення субсидії - це процес розгляду позивачем документів та визначення Позивачем права особи на подальше отримання житлової субсидії. В позовній заяві та долучених копіях документів відсутні будь-які дані та докази що [PERSON] проживав чи проживає за адресою: [ADDRESS] , та отримував (спожив) комунальні послуги за вказаною адресою. З 01 травня 2018 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України №329 від 27 квітня 2018 року «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України», якою було внесено зміни в Положення про порядок призначення житлових субсидій. Так, відповідно до вищевказаних змін, для розрахунку житлової субсидії враховуються доходи членів домогосподарства, членів сім`ї особи із складу домогосподарства, зазначених у пункті 9 цього Положення, які досягли 14-річного віку станом на початок періоду, за який враховуються такі доходи (пункт 10). Відповідно до пункту 9 Положення №848 житлова субсидія розраховується на всіх членів домогосподарства. До складу домогосподарства включаються особи, що зареєстровані і фактично проживають в житловому приміщенні (будинку), на яких розраховуються соціальні норми житла та соціальні нормативи житлово-комунального обслуговування і доходи яких враховуються під час призначення житлової субсидії. Під час призначення житлової субсидії враховуються також доходи членів сім`ї особи із складу домогосподарства у разі, коли їх зареєстроване (фактичне) місце проживання відмінне від адреси домогосподарства. При цьому соціальні норми житла та соціальні нормативи житлово-комунального обслуговування за адресою домогосподарства на таких осіб не розраховуються. Отже, з вищевказаного вбачається, що для отримання житлової субсидії з 01 травня 2018 року має значення не лише кількість зареєстрованих осіб в житловому приміщенні, а й члени сім`ї особи зі складу домогосподарства. З метою інформування осіб, які отримують житлову субсидію про зміни умов надання субсидії, відповідач направляв на адреси споживачів відповідні повідомлення, в яких вказував на необхідність уточнення сімейного стану всіх зареєстрованих осіб в домоволодінні, за адресою якого надається житлова субсидія. Відповідно до пункту 13 Положення № 848 (в редакції від 01 травня 2018 року) для розгляду питань, що належать до компетенції комісії, у випадках, передбачених цим Положенням, структурний підрозділ з питань соціального захисту населення може запропонувати громадянину подати додаткові документи, які не передбачені цим Положенням, але необхідні для розгляду комісією питань. Для призначення житлових субсидій на запит структурних підрозділів з питань соціального захисту населення у п`ятиденний строк з дня його отримання подаються відомості про: склад зареєстрованих у житлових приміщеннях (будинках) осіб - органами місцевого самоврядування або уповноваженими ними органами; забезпеченість громадян житловою площею та комунальними послугами - управителями, об`єднаннями, виконавцями комунальних послуг. У разі неподання органами місцевого самоврядування або уповноваженими ними органами відомостей про склад зареєстрованих у житловому приміщенні осіб у строки, встановлені цим Положенням, а також відсутності таких відомостей рішення про кількість членів домогосподарства, на яких призначається житлова субсидія, приймається комісією на підставі акта обстеження матеріально-побутових умов домогосподарства (пункт 14 Положення № 848 в редакції від 01 травня 2018 року). Також пунктом 16 даного Положення передбачено, що після закінчення строку отримання житлової субсидії структурні підрозділи з питань соціального захисту населення самостійно здійснюють розрахунок житлової субсидії на наступний сезон для домогосподарств, які отримували житлову субсидію у попередньому сезоні (крім орендарів, внутрішньо переміщених осіб та осіб, які звертаються за призначенням житлової субсидії на придбання скрапленого газу, твердого та рідкого пічного побутового палива, а також домогосподарств, у яких кількість фактично проживаючих зареєстрованих осіб менша, ніж кількість зареєстрованих осіб). Для цього структурні підрозділи з питань соціального захисту населення без звернення громадян збирають необхідну інформацію у порядку, передбаченому пунктом 14 цього Положення, і протягом 10 днів після отримання зазначеної інформації приймають рішення про призначення (відмову в призначенні) житлової субсидії та інформують про прийняте рішення громадян у порядку, визначеному пунктом 14 цього Положення. З матеріалів справи вбачається, що позивач, не отримавши уточнених даних від відповідача та не уточнивши їх самостійно в порядку, який передбачений чинними на момент виникнення даних правовідносин положень, здійснив самостійно перепризначення житлової субсидії відповідачеві з травня 2018 року по квітень 2020 року на основі поданих [PERSON] відомостей у січні 2016 року. Враховуючи, що на час подання заяви на отримання житлової субсидії відповідачка вже перебувала у зареєстрованому шлюбі, то вищевказане позбавляло можливості відповідача повідомити Управління про укладений шлюб протягом 30 календарних днів з дня виникнення даної обставини. Що ж стосується повернення надміру перерахованої (виплаченої) житлової субсидії, то порядок повернення коштів надміру виплачених за призначенням субсидії врегульовано спеціальним нормативно-правовим актом - Порядком повернення коштів, надміру виплачених за призначеними субсидіями, затвердженого спільним наказом Міністерства фінансів України, Міністерством праці та соціальної політики України, Міністерством юстиції України № 39/283/90/5 від 29 грудня 1997 року. Пунктом 1 Порядку №39/283/90/5 зазначено виключний перелік підстав у разі настання яких вже виплачена житлова субсидія може бути повернена, зокрема: - виявлення подання громадянами свідомо документів із неправильними відомостями про доходи та майновий стан усіх зареєстрованих у житловому приміщенні (будинку) осіб, приховання заробітку чи іншого доходу, подання фальшивих документів; - виявлення помилки в розрахунку розміру призначеної субсидії; - виявлення неправильних відомостей, виданих юридичними особами (довідки про доходи, про склад зареєстрованих осіб, про забезпеченість житловою площею та комунальними послугами) та фізичними особами-підприємцями (довідки про доходи); - виявлення прихованої інформації про набуття права власності на житло (житлове приміщення) іншою особою, яка не була в ньому зареєстрована на перше число місяця, з якого призначена субсидія. Згідно із частиною першою статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Отже, законодавець пов`язує повернення надмірно отриманих коштів, наданих у вигляді житлової субсидії, саме з недобросовісністю набувача, яку згідно статті 81 ЦПК України має довести позивач. Сума надмірно перерахованої (виплаченої) субсидії є майном, збереженим без достатньої правової підстави, а тому на правовідносини з повернення цієї суми поширюються приписи глави 83 ЦК України. У разі коли громадянин добровільно не повернув надміру перераховану (виплачену) суму субсидії, питання про її стягнення органи, що призначають субсидії, вирішують у судовому порядку. Згідно з частиною першою\~статті 1212 ЦК України\~особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Тобто зобов`язання з повернення безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна. Відсутність правової підстави - це такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення i його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Набуття чи збереження майна буде безпідставним не тільки за умови відсутності відповідної підстави з самого початку при набутті майна, а й тоді, коли первісно така підстава була, але у подальшому відпала. Згідно зі статтею 1215 ЦК України\~не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, за відсутності рахункової помилки з її боку і недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом. Отже, законодавцем передбачені два винятки із цього правила: по-перше, якщо виплата відповідних грошових сум є результатом рахункової помилки зі сторони особи, яка проводила таку виплату; по-друге, у разі недобросовісності зі сторони набувача виплати. Зазначений правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду України від 02 липня 2014 року у справі № 6-91цс14 та у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 06 лютого 2019 року у справі № 545/163/17 (провадження № 61-33727сво18). Відповідно до практики Європейського суду з прав людини ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи. У справі «Рисовський проти України» від 20 жовтня 2011 року Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовнішний спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» від 05 січня 2000 року, «Онер`їлдіз проти Туреччини» від 18 червня 2002 року, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» від 08 квітня 2008 року, «Москаль проти Польщі» від 15 вересня 2009 року). Законодавець пов`язує повернення надмірно отриманих коштів наданих у вигляді житлової субсидії саме з недобросовісністю набувача, яку має довести позивач. Оскільки при вирішенні спору було встановлено, що позивач (платник грошових коштів) не довів факт недобросовісності відповідача (набувача грошових коштів), а тому немає підстав для задоволення позовних вимог про стягнення надмірно отриманих коштів у вигляді житлової субсидії. Суд зазначає, що при розгляді цієї справи може бути враховано рішення Європейського Суду з прав людини від 20 жовтня 2011 року в справі «Рисовський проти України» щодо принципів застосування статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, щодо необхідності додержання принципу «належного урядування» при втручанні держави у право особи на мирне володіння своїм майном. Європейський суд з прав людини вказує, що принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (рішення у справі «Рисовський проти України», заява № 29979/04, від 20 жовтня 2011 року). Разом з тим, Європейський суд з прав людини зазначає, що вислів «згідно із законом» не просто вимагає, щоб оскаржуваний захід мав підставу в національному законодавстві, але також звертається до якості такого закону. Зокрема, положення закону мають бути достатньо чіткими у своїх термінах (рішення у справі «Кривіцька та Кривіцький проти України», заява № 30856/03, від 02 грудня 2011 року). Враховуючи встановлені у справі обставини, соціальний статус сім`ї відповідача, відсутність умислу щодо навмисного не подання інформації про перебування у шлюбі, необхідність дотримання справедливого балансу між інтересами держави та втручанням у права відповідача, суд дійшов висновку, що примусове повернення надмірно отриманих коштів у вигляді житлової субсидії у сумі 22195,31 грн, може призвести до покладення на відповідача надмірного тягаря. Згідно зі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Враховуючи, що позивачем не було надано доказів, які б підтверджували недобросовісність дій отримувача житлової субсидії, оцінюючи всі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення даного позову. Щодо заяви відповідачки про застосування строків позовної давності, суд приходить до наступного. Згідно з положеннями\~статті 256 Цивільного кодексу України\~позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. При цьому, позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення (частина 3 статті 267 Цивільного кодексу України). Відповідно до статті 257 Цивільного кодексу України\~загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки. Частиною 1 статті 261 Цивільного кодексу України\~передбачено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. Таким чином, за змістом названих норм позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи. Отже, суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовних вимог. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи було порушене право, за захистом якого позивач звернувся до суду. Якщо це право порушене не було, суд відмовляє у позові через необґрунтованість останнього. І тільки якщо буде встановлено, що право позивача дійсно порушене, але позовна давність за відповідними вимогами спливла, про що заявила інша сторона у спорі, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності у разі відсутності визнаних судом поважними причин її пропуску, про які повідомив позивач. Оскільки суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог, позовна давність не може бути застосована до спірних правовідносин. Відповідно до вимог ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі відмови в позові покладаються на позивача. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed