Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-24 00:00:00

До суду надійшла заява представника позивача [PERSON] - Ашурової Аліни Рашидівни про ухвалення додаткового рішення по цивільній справі за позовом [PERSON] до Акціонерного товариства «АЛЬФА-БАНК» про захист прав споживачів та стягнення безпідставно списаних коштів, в якій вона просить стягнути з АТ «АЛЬФА-БАНК» на користь позивача понесені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 28665,00 гривень. В обґрунтування заяви зазначає, що рішенням Харківського районного суду Харківської області від 01 березня 2021 року позовні вимоги [PERSON] до ПАТ «Альфа-Банк» задоволено у повному обсязі. Інтереси позивача відповідно до ордеру та свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю представляє адвокат Ашурова А.Р. У позовній заяві стороною позивача було заявлено витрати на професійну правничу допомогу та сформовано орієнтовну суму таких витрат, яка буде визначена відповідно до умов договору про надання правничої допомоги та буде подано детальний опис наданих послуг відповідно до ч.8 ст. 141 ЦПК України, тобто протягом п`яти днів з дня ухвалення рішення суду. Відповідно кінцевою датою подання детального опису є 06 березня 2021 року. Представник позивача зазначає,що ЦПК України імплантував нову процедуру відшкодування витрат на професійну допомогу, однією з особливостей якої є те, що відшкодуванню підлягають витрати незалежно від того, чи їх вже було фактично сплачено стороною чи тільки має бути сплачено. Так,у п. 4 Додатку № 2 від 02 березня 2019 року сторони узгодили, що позивач зобов`язаний сплатити гонорар за надання правової допомоги протягом трьох місяців з дня підписання акту приймання-передачі правової допомоги за Договором. Відтак, згідно наданих у додатках доказів, сума витрат на професійну правничу допомогу складає 28665,00 гривень. Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 12 березня 2021 року заяву представника позивача [PERSON] - Ашурової Аліни Рашидівни про ухвалення додаткового рішення по цивільній справі за позовом [PERSON] до Акціонерного товариства «АЛЬФА-БАНК» про захист прав споживачів та стягнення безпідставно списаних коштів призначено до розгляду у судовому засіданні. Представник позивача [PERSON] -адвокат Ашурова А.Р. в судовому засіданні заяву підтримала, просила суд її задовольнити. Представник відповідача АТ «АЛЬФА-БАНК» у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду заяви був повідомлений своєчасно та належним чином. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 01 березня 2021 року позов [PERSON] до Акціонерного товариства «АЛЬФА-БАНК» про захист прав споживачів та стягнення безпідставно списаних коштів задоволено. Стягнуто з Акціонерного товариства «АЛЬФА-БАНК» на користь [PERSON] суму безпідставно списаних коштів у розмірі 53700,00 гривень, пеню у розмірі 7947,60 гривень, а також стягнуто з Акціонерного товариства «АЛЬФА-БАНК» судовий збір у розмірі в сумі 840,80 гривень на користь держави. Питання розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу рішенням суду не вирішувалося, представником позивача під час судового засідання 25 лютого 2021 року зроблено відповідну заяву, що нею будуть подані докази витрат на правову допомогу протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду. Відповідно положень ч. 8 ст. 141 ЦПК України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Якщо сторона з поважних причин не може подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат до закінчення судових дебатів у справі, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог (ч. 1 ст. 246 ЦПК України). Згідно положень п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Частиною першою статті 15 ЦПК України встановлено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Відповідно до положень частини першої, пунктів 1, 4 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду. Інтереси позивача під час розгляду справи представляла адвокат Ашурова А.Р., згідно Договору від 19 листопада 2019 року про надання правової допомоги від та ордера серії АХ № 1009258 від 22 квітня 2020 року. Пунктами 1.1, 1.2 та 1.3 Договору про надання правової допомоги від 19 листопада 2019 року визначено, що за цим договором адвокат зобов`язується надавати правову допомогу замовнику на підставах, в порядку і в обсязі, визначеному у Договорі за погодженням сторін. Правова допомога, що надається на підставі цього договору може мати одноразовий чи систематичний характер і складається з комплексу дій чи самостійних операцій, необхідних і достатніх для досягнення мети, поставленої клієнтом. Види, характер, обсяг, порядок надання і строки правової допомоги визначаються сторонами в додатках до даного договору. Згідно п. 4.1 Договору, сторони погодили, що гонорар адвоката за надання правової допомоги згідно п. 1.4 даного Договору становить: - 1500 гривень за одну годину правової допомоги адвоката щодо підготовки документів, у т.ч. судово-процесуальних, ознайомлення з матеріалами справи у суді; - 2000 гривень за одну годину правової допомоги адвоката щодо здійснення судового представництва замовника в суді будь-якої інстанції. Сторони погодили, що мінімальна вартість за забезпечення судового представництва клієнта у судовому засіданні тарифікується від однієї години. Відповідно до п.4.2 Договору, сторони погодили, що гонорар за надання правової допомоги згідно п. 4.1 Договору сплачується клієнтом адвокату протягом трьох місяців з дня підписання акту приймання-передачі правової допомоги (послуг) за Договором. Згідно п.п.3,4 Додатку № 2 до договору про надання правової допомоги від 19 листопада 2019 року сторони погодили гонорар адвоката за надання правової допомоги згідно п. 1.4 даного Договору становить: - 1500 гривень за одну годину правової допомоги адвоката щодо підготовки документів, у т.ч. судово-процесуальних, ознайомлення з матеріалами справи у суді; - 2000 гривень за одну годину правової допомоги адвоката щодо здійснення судового представництва замовника в суді будь-якої інстанції. Сторони погодили, що мінімальна вартість за забезпечення судового представництва клієнта у судовому засіданні тарифікується від однієї години. - в разі якщо буде досягнуто мету представництва (прийнято судове рішення про стягнення з ПАТ «АЛЬФА-БАНК» заборгованості у повній сумі та штрафних санкцій), клієнт додатково сплачує адвокату «Гонорар успіху» у розмірі 10% від стягнутої суми за кінцевим рішенням. Сторони погодили,що гонорар за надання правової допомоги згідно п.п.1-3 даного додатку сплачується клієнтом протягом трьох місяців з дня підписання акту приймання-передачі правової допомоги за договором. Відповідно до Акту приймання-передачі правової допомоги (послуг) до договору про надання правової допомоги від 19 листопада 2019 року, складеного 05 березня 2021 року, адвокат надав, а клієнт отримав юридичні послуги у цивільній справі №642/1353/20 у Харківському районному суді Харківської області, а саме: 07 березня 2020 року - підготовка позову про захист прав споживачів та стягнення безпідставно списаних коштів (4500 гривень); 10 липня 2020 року - участь адвоката у судовому засіданні (2000 гривень); 13 серпня 2020 року - клопотання про витребування доказів (1500 гривень); 09 вересня 2020 року - участь адвоката у судовому засіданні (2000 гривень); 05 листопада 2020 року - - участь адвоката у судовому засіданні (2000 гривень); 18 грудня 2020 року - участь адвоката у судовому засіданні (2000 гривень); 27 січня 2021 року - участь адвоката у судовому засіданні (2000 гривень); 25 лютого 2021 року - участь адвоката у судовому засіданні. Судове засідання було призначено о 15 год. 00 хв., через затримку попереднього засідання у кримінальній справі розпочалося о 17 год. 45 хв. (6000 гривень); 05 березня 2021 року - підготовка проекту клопотання про стягнення судових витрат позивача на професійну правничу допомогу (500 гривень); гонорар адвокату відповідно до Додатку №2 до Договору від 02 березня 2020 року (6165 гривень). Пунктом 3 Акту приймання-передачі правової допомоги (послуг) до договору про надання правової допомоги від 19 листопада 2019 року визначено, що до сплати клієнтом адвокату підлягає сума 28665 гривень. Сума послуг має бути сплачена клієнтом протягом трьох місяців з моменту підписання даного акту. Відповідно до частини першої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Частиною другою статті 141 ЦПК України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відповідно до пунктів 1, 2 частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо) (ч. 8 ст. 141 ЦПК України). Надання суду таких документів є базовою та необхідною умовою для розподілу витрат на правову допомогу, а їх задоволення залежить від рівня деталізації та обґрунтованості. Відповідно до частини четвертої статті 137 ЦК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України» (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України» (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі «Лавентс проти Латвії» зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 29.01.2020 року у справі № 755/15364/17 при ухваленні додаткового судового рішення по розподілу судових витрат на професійну правничу допомогу. Також у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 648/1102/19 Верховний Суд зазначив, що вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, не повинен бути непропорційним до предмета спору. Суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи. Суд має застосувати положення закону про завдання та принципи цивільного судочинства, пропорційність у цивільному судочинстві, а також конкретні обставини справи, вимоги, з якими заявник звернувся до суду, їх значення для заявника. Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Розподіляючи понесені позивачем витрати на професійну правничу допомогу суд дійшов висновку про те, що надані договір про надання правової допомоги від 19 листопада 2019 року, укладений між адвокатом Ашуровою А.Р. та [PERSON] , додаток до договору № 2 від 02 березня 2020 року, Акт приймання-передачі правової допомоги (послуг) до договору про надання правової допомоги від 19 листопада 2019 року, складений 05 березня 2021 року є підставою для відшкодування судом витрат на професійну правничу допомогу. З урахуванням критерію розумної необхідності, суд вважає доведеними такі витрати позивача на професійну правничу допомогу, як: 07 березня 2020 року - підготовка позову про захист прав споживачів та стягнення безпідставно списаних коштів (4500 гривень); 10 липня 2020 року - участь адвоката у судовому засіданні (2000 гривень); 13 серпня 2020 року - клопотання про витребування доказів (1500 гривень); 09 вересня 2020 року - участь адвоката у судовому засіданні (2000 гривень); 05 листопада 2020 року - - участь адвоката у судовому засіданні (2000 гривень); 05 березня 2021 року - підготовка проекту клопотання про стягнення судових витрат позивача на професійну правничу допомогу (500 гривень), оскільки такі витрати є належним чином обгрунтованими та доведеними позивачем. Що стосується участі представника позивача у судовому засіданні 25 лютого 2021 року, суд зазначає наступне. Як вбачається з матеріалів справи, судове засідання 25 лютого 2021 року розпочалось із запізненням у зв`язку із зайнятістю судді у розгляді кримінального провадження. При цьому, згідно протоколу судового засідання, фактично адвокат Ашурова А.Р. брала участь у вказаному судовому засіданні з 17 години 46 хвилин до 18 години 17 хвилин (а.с.170-173). Враховуючи фактично витрачений час адвоката на участь у вказаному судовому засіданні, суд вважає за необхідне зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу до 2000 гривень, що відповідає положенням п. 4.1 Договору від 19 листопада 2019 року,згідно якого вартість однієї години за забезпечення судового представництва у судовому засіданні становить 2000 гривень. Крім того, суд не вбачає підстав для стягнення понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу у зв`язку з участю адвоката у судових засіданнях, призначених 18 грудня 2020 року та 27 січня 2021 року, оскільки вони не відбулися з об`єктивних причин. Так, 18 грудня 2020 року справу знято з розгляду, у зв`язку із зайнятістю судді у розгляді кримінального провадження, про що секретарем судових засідань Калягіною М.П. складено відповідну довідку (а.с.109). 27 січня 2021 року судове засідання у справі не відбулося, у зв`язку з тим, що 27 січня 2021 року з 08 год. 00 хв. до 09 год. 50 хв. та з 11 год. 18 хв. до 15 год. 45 хв. відбулось знеструмлення електромережі Харківського районного суду Харківської області, розташованої за адресою: вул. Сковороди, 18, смт. Покотилівка Харківського району Харківської області, що підтведжується довідкою секретяря судових засідань та Актом щодо знеструмлення електромережі суду від 27 січня 2021 року. Що стосується гонорару адвоката відповідно до Додатку №2 до Договору про надання правової допомоги від 02 березня 2020 року, суд приходить до наступного. Відповідно до п. 3 Додатку №2 до Договору про надання правової допомоги від 02 березня 2020 року, в разі якщо буде досягнуто мету представництва (прийнято судове рішення про стягнення з ПАТ «АЛЬФА-БАНК» заборгованості у повній сумі та штрафних санкцій), клієнт додатково сплачує адвокату «Гонорар успіху» у розмірі 10% від стягнутої суми за кінцевим рішенням. У рішенні (щодо справедливої сатисфакції) від 19 жовтня 2000 року у справі «Іатрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece, заява № 31107/96) ЄСПЛ вирішував питання обов`язковості для цього суду угоди, укладеної заявником зі своїм адвокатом стосовно плати за надані послуги, що співставна з «гонораром успіху». ЄСПЛ указав, що йдеться про договір, відповідно до якого клієнт погоджується сплатити адвокату як гонорар відповідний відсоток суми, якщо така буде присуджена клієнту судом. Такі угоди, якщо вони є юридично дійсними, можуть підтверджувати, що у заявника дійсно виник обов`язок заплатити відповідну суму гонорару своєму адвокатові. Однак, угоди такого роду, зважаючи на зобов`язання, що виникли лише між адвокатом і клієнтом, не можуть зобов`язувати суд, який має оцінювати судові та інші витрати не лише через те, що вони дійсно понесені, але й ураховуючи також те, чи були вони розумними (§ 55). Велика Палата Верховного Суду зауважує, що за наявності угод, які передбачають «гонорар успіху», ЄСПЛ керується саме наведеними вище критеріями при присудженні судових та інших витрат, зокрема, у рішенні від 22 лютого 2005 року у справі «Пакдемірлі проти Туреччини» (Pakdemirli v. Turkey, заява № 35839/97) суд також, незважаючи на укладену між сторонами угоду, яка передбачала «гонорар успіху» у сумі 6 672,9 євро, однак, на думку суду, визначала зобов`язання лише між заявником та його адвокатом, присудив 3 000 євро як компенсацію не лише судових, але й інших витрат (§ 70-72). З урахуванням наведеного вище не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору, що передбачає сплату адвокату «гонорару успіху», у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність. Вказаний висновок викладений в постанові Великої Палати Верховного суду України від 12 травня 2020 року у справі №904/4507/18. Враховуючи викладене, з урахуванням складності справи, обсягу і складності виконаної адвокатом роботи та значимості таких дій у справі, виходячи з її конкретних обставин, ціни позову, суд вважає розмір «гонорару успіху» явно завищеним та зменшує його розмір до 5% відсотків від стягнутої суми за рішенням суду, що складає 3082, 38 гривень. Таким чином, виходячи з конкретних обставин справи, розміру позовних вимог, спірних правовідносин, з огляду на складність і обсяг справи та виконаної адвокатом роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерій реальності адвокатських витрат, а також критерій розумності їхнього розміру, суд дійшов висновку про часткове задоволення заяви представника позивача про розподіл судових витрат, а саме стягнення з ПАТ «АЛЬФА-БАНК» на користь [PERSON] витрат на правничу допомогу у розмірі 17582,38 гривень.

Outcome: partial