Jurisdiction: civil
Date: 2018-11-07 00:00:00

заступник керівника Шосткинської місцевої прокуратури Сумської області звернувся\~ до Кролевецького районного суду з вказаним позовом, мотивуючи його тим, що вироком Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 13.11.2017 року у справі №579/1286/17 [PERSON] визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого статтею 246 КК України. Вирок набрав законної сили 14.12.2017 року. В ході судового розгляду встановлено, що 30 червня 2017 року в денний час [PERSON], перебуваючи в кварталі 3 виділ 10 Ярославецького лісництва Кролевецького дочірнього агролісогосподарського підприємства «Кролевецький агролісгосп», що розташований на землях Бистрицької сільської ради Кролевецького району Сумської області, на території якого знаходиться гідрологічний заказник місцевого значення «Ретик», що входить до складу природно-заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання і є складовою частиною світової системи природних територій та обєктів, що перебувають під особливою охороною, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відновлення лісу, незаконно за допомогою бензопили здійснив порубку 3 дерев сосни звичайної сиро ростучої діаметрами: 20 см - 1 шт., 22 см - 1 шт., 48 см - 1 шт. Вказаною незаконною порубкою дерев навколишньому природному середовищу заподіяна шкода в сумі 7586,00 грн., визначена згідно додатку №1 Постанови КМУ №541 від 24.07.2013 року. Враховуючи викладене, а також те, що грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, повинні надходити до спеціальних фондів місцевих бюджетів, прокурор просить стягнути з [PERSON]\~ на користь держави в особі Державної екологічної інспекції України в Сумській області 7586 грн. 00 коп. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, зарахувавши її на рахунок Бистрицької сільської ради Кролевецького району Сумської області. Відповідач відзив на позов до суду не подав. В судовому засіданні 16 серпня 2018 року задоволено клопотання відповідача, надано час для звернення відповідача за правовою допомогою, у звязку з чим розгляд справи відкладено. В судовому засіданні 9 жовтня 2018 року задоволено клопотання відповідача, до матеріалів справи долучено копію його паспорта та довідки про РНОКПП; відмовлено в задоволені клопотання представника відповідача про залишення позову без руху; задоволено клопотання представника відповідача, надано час для підготовки до судових дебатів, у звязку з чим розгляд справи відкладено. Прокурор в судовому засіданні позов підтримав в повному обсязі та просив суд його задовольнити. Державна екологічна інспекція України в Сумській області в судове засідання свого представника не направила, надала клопотання про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують\~ (а.с.33). Третя особа Бистрицька сільська рада Кролевецького району Сумської області в судове засідання свого представника не направила, надала клопотання про розгляд справи за відсутності представника сільської ради (а.с.55). Відповідач [PERSON], якого належним чином повідомлено про дату, час та місце судового засіданні, в судове засідання не зявився. В судовому засіданні 9 жовтня 2018 року позовні вимоги не визнав, вважає, що спиляні ним дерева не повинні були рости на тому місці, а тому він їх і спиляв. Представник відповідача [PERSON] в судовому засіданні проти позову заперечував. Враховуючи положення ч. 3 ст. 211 та ч.1 ст.223 ЦПК України суд вирішив можливим розглянути справу справу за відсутності представників Державної екологічної інспекції України в Сумській області, Бистрицької сільської ради Кролевецького району Сумської області та віповідача [PERSON] Суд, заслухавши вступне слово сторін, додаткові пояснення сторін, вивчивши та дослідивши наявні в справі докази, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини. Вироком Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 13.11.2017 року [PERSON] визнано винним у вчиненні злочину, передбаченого статтею 246 КК України, а саме: [PERSON] 30 червня 2017 року в денний час, перебуваючи в кварталі 3 виділ 10 Ярославецького лісництва Кролевецького дочірнього агролісогосподарського підприємства «Кролевецький агролісгосп», що розташований на землях Бистрицької сільської ради Кролевецького району Сумської області, на території якого знаходиться гідрологічний заказник місцевого значення «Ретик», що входить до складу природно-заповідного фонду України, який охороняється як національне надбання і є складовою частиною світової системи природних територій та обєктів, що перебувають під особливою охороною, порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відновлення лісу, незаконно за допомогою бензопили здійснив порубку 3 дерев сосни звичайної сиро ростучої діаметрами: 20 см - 1 шт., 22 см - 1 шт., 48 см - 1 шт. В результаті протиправних дій [PERSON], згідно розрахунку, проведеного Державною екологічною інспекцією у Сумській області, навколишньому природному середовищу заподіяна шкода, визначена згідно Постанови КМУ від 24.07.2013 р. за № 541 на загальну суму 7586,00 грн. Вирок набрав законної сили 14 грудня 2017 року (а.с.7-8). Відповідно до разрахунку розміру шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки дерев в гідрологічному заказнику місцевого значення «Ретик» в кв. 3 вид. 10 Ярославецького лісництва ДП «Кролевецький агролісгосп», виконаному у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 24 липня 2013 року №541 Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд, загальна сума заподіяної шкоди, яка підлягає відшкодуванню, становить 7586 грн. 00 коп. (а.с.6). Статтею 66 Конституції України встановлено обовязок кожної особи не заподіювати шкоду природі, відшкодовувати завдані ним збитки. Згідно з частиною другою\~статті 24 ЛК України\~збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону. Порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників (ч.1, п.1 ч.2 ст. 105 ЛК України). Статтею 107 ЛК України\~встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. За змістом статей\~68,\~69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»\~порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у\~статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв'язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов'язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов'язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди. Вина [PERSON] у завданні майнової шкоду унаслідок незаконної порубки дерев встановлена вироком Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 13.11.2017 року, який набрав законної сили. Згідно ч.6 ст.82 ЦПК України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обовязковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. [PERSON] вирок Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 13.11.2017 року не оскаржував, у судовому засіданні 9 жовтня 2018 року зазначив, що з вироком згоден. Розмір шкоди на загальну суму 7586,00 грн., заподіяної навколишньому природному середовищу в результаті протиправних дій [PERSON], останнім під час розгляду та винесення вироку не оспорювався та до апеляційної інстанції з цих підстав він не звертався. Відповідно до ч. 1 ч. 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Сторонам, зокрема відповідачу, надано можливість повно реалізувати процесуальні права, надані йому законом, в тому числі надати докази. На відповідача покладений обовязок з врахуванням предмету і підстав позову довести в суді ті обставини, на які він посилається, як на підставу своїх заперечень проти позову. Тобто, відповідно до вимог ст.ст.12, 13 ЦПК України відповідач повинен був довести за допомогою належних та допустимих доказів, з урахуванням положень ст.\~ст. 78-80 ЦПК України, зазначені ним заперечення. Заперечуючи проти позову, відповідач та його представник не обгрунтували свою позицію, та не надали суду жодних доказів на підтвердження своїх заперечень. Посилання в своїх поясненнях відповідача на невизнання позовних вимог у звязку з тим, що зрубані ним дерева не повинні були там рости, не можуть бути взяті судом до уваги, як підставу для відмови позовних вимог, оскільки вироком Глухівського міськрайонного суду Сумської області встановлено, що [PERSON], порушуючи встановлений порядок охорони, раціонального використання та відновлення лісу, незаконно за допомогою бензопили здійснив порубку 3 дерев сосни звичайної сиро ростучої, в результаті протиправних дій [PERSON] навколишньому природному середовищу заподіяна шкода на загальну суму 7586,00 грн. Вина [PERSON] у завданні майнової шкоду унаслідок незаконної порубки дерев встановлена вироком Глухівського міськрайонного суду Сумської області, який набрав законної сили, розмір завданої шкоди, який розраховано згідно з вимогами постанови Кабінету Міністрів України від 24 липня 2013 року №541 Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд, становить 7586 грн. 00 коп. Згідно ч.4 ст.56 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 185 цього Кодексу. Згідно ч.3 ст.23 Закону України Про прокуратуру прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва (ч.4 ст.23 Закону України Про прокуратуру). Судом встановлено, що органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, яким в даному випадку є Державна екологічна інспекція України в Сумській області, не були реалізовані повноваження щодо відшкодування завданих збитків внаслідок незаконної порубки дерев, що приводить до ненадходження грошових коштів до місцевого та державного бюджету. Таким чином, суд приходить до висновку, що прокуром належно обгрунтовано підстави для представництва інтересів держави в даному цивільному процесі і у суду наявні правові підстави для їх підтвердження. У силу пункту 7 частини третьої статті 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. Пунктом 4 частини першої статті 69-1 Бюджетного кодексу України встановлено, що до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів обєднаних територіальних громад - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків Таким чином, шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні. Згідно ч. 2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, серед іншого, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Згідно ч.1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих та достатніх підстав для стягнення з [PERSON]\~ на користь держави в особі Державної екологічної інспекції України в Сумській області 7586 грн. 00 коп. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою дерев, зарахувавши її на рахунок Бистрицької сільської ради Кролевецького району Сумської області, на території якої\~ скоєно правопорушення. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України з [PERSON] на користь прокуратури Сумської області\~ підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1762 грн. 00 коп. (а.с.9). Відповідно до ст.66 Конституції України, ст.1166 ЦК України, ст.ст.24, 105, 107 Лісового кодексу України, ст.ст.68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»,

Outcome: approved