Jurisdiction: civil
Date: 2018-08-09 00:00:00

Енергодарська місцева прокуратура Запорізької області, яка діє в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Запорізькій області до [PERSON] звернулася до суду з вищевказаним позовом, в якому просила суд відшкодувати шкоду, завдану незаконною порубкою дерев, мотивуючи це тим, що відповідач 26.04.2017 року здійснив пошкодження полезахисної лісової смуги, шляхом зпилу бензопилою 3 дерев «клену» не маючи на те відповідного дозволу. Постановою №000258/02/04 від 30.05.2017 року на [PERSON] накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 136 грн. Протиправним діями відповідачем було спричинено шкоду державі у розмірі 12 691,27 грн. В судовому засіданні прокурор просила позов задовольнити, в обґрунтування своєї позиції виклала доводи аналогічні зазначеним у позовній заяві. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення, причини неявки суду не повідомив. Представники Державної екологічної інспекції у Запорізькій області та Новодніпровської сільської ради Кам'янсько-Дніпровського району Запорізької області в судове засідання не з'явилися, про час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, до суду надіслали заяви в якій просили справу розглядати у їх відсутність, щодо задоволення позовних вимог не заперечували. Ухвалою суду від 23 квітня 2018 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче провадження. Ухвалою суду від 29 травня 2018 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Відповідно до приписів ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). За згодою прокурора, протокольною формою ухвали від 10 серпня 2018 року, суд постановив розгляд справи здійснювати у заочному порядку. Суд, заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. Відповідно до ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади. Згідно із ч. 3 ст. 16 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій. Статтею 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, в тому числі, організація і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог природоохоронного законодавства. Згідно із Положенням про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженої наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 року № 312, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04.09.2017 року за № 1080/30948, Державна екологічна інспекція в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (далі - Держекоінспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, який діє у складі Держекоінспекції України та їй підпорядковується. Крім того, відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію у Запорізькій області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 28.09.2017 року № 652 (далі - Положення), Державна екологічна інспекція у Запорізькій області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, який діє у складі Держекоінспекції України та їй підпорядковується. Відповідно до п. 2 Положення Державна екологічна інспекція у Запорізькій області здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів, зокрема щодо: законності вирубки, ушкодження дерев і чагарників, знищення або ушкодження лісових культур, сіянців або саджанців у лісових розплідниках і на плантаціях, а також молодняку природного походження й самосівів на площах, призначених під лісовідновлення; добування продуктів лісу та використання лісових ресурсів; використання полезахисних лісосмуг, водоохоронних і захисних лісових насаджень тощо. На підставі п.п. 3, 6, 7, 10 Положення Держеконіспекція для виконання покладених на неї завдань проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов'язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням, здійснює лабораторні вимірювання (випробування); розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах; складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом. З урахуванням викладеного, Державна екологічна інспекція у Запорізькій області має право здійснювати державний контроль у сфері дотримання вимог природоохоронного законодавства, обстежувати в установленому порядку підприємства, установи і організації та у разі встановлення порушень, за наявності методики розрахунку шкоди спричиненої державі, проводити такий розрахунок, вживати в установленому порядку заходи досудового врегулювання спорів та подавати позови про відшкодування втрат і збитків, які завдані порушенням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Разом з тим, дієвих заходів до стягнення збитків не вжито, відповідний позов до суду не пред'явлено. Таким чином, органом уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, є Державна екологічна інспекція у Запорізькій області. Судом установлено, що 26.04.2017 року о 16-00 годині [PERSON] здійснив пошкодження полезахисної лісової смуги, що знаходиться з західної сторони с.Новодніпровка Кам'янсько-Дніпровського району Запорізької області, шляхом зпилу бензопилою трьох дерев «клену» з діаметром дерев у корі біля шийки кореня: 1-30 см, 2-30 см, 3-35 см, не маючи на те відповідного дозволу, чим порушив вимоги ст.ст. 69, 105 Лісового кодексу України, ст.40 Закону України «Про рослинний світ». У зв'язку з вчиненими [PERSON] діями по незаконному спилюванню дерев породи «клен» громадський інспектор з охорони довкілля Гуржій С.М. 26.04.2017 року склав відносно нього протокол № 000189 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65-1КУпАП, а державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Гончаров І.М. виніс постанову № 000258/02/04 про накладення адміністративного стягнення. Постановою про накладення адміністративного стягнення № 000258/02/04 від 30.05.2017 року на [PERSON] накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 136 грн. Внаслідок незаконного зпилу дерев, вчиненого [PERSON] у полезахисній лісовій смузі, що знаходиться з західної сторони с. Новодніпровка Кам'янсько-Дніпровського району Запорізької області спричинено шкоду державі у розмірі 12 691, 27 грн., яка розрахована відповідно до Додатку 1 «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» до постанови Кабінету Міністрів від 23.07.2008 р. №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», з урахуванням індексації такс та підтверджується обґрунтованим розрахунком розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного знесення дерев породи клен в лісосмузі, яка знаходиться із західної сторони с.Новодніпровка Кам'янсько-Дніпровського району [PERSON], складеним державним інспектором охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Гончаровим І.М. Відповідно до інформації Державної екологічної інспекції у Запорізькій області від 23.01.2018 року № 319/12 встановлено, що постанова про накладення адміністративного стягнення, а також дії державних інспекторів щодо складання розрахунку шкоди відповідачем в порядку адміністративного судочинства не оскаржувалися. З метою досудового врегулювання спору Державною екологічною інспекцією у Запорізькій області на адресу відповідача 22.06.2017 року направлено претензію №2135/12 про добровільне відшкодування збитків, спричинених державі внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, у розмірі 12 691, 27 грн. Факт отримання відповідачем даної претензії підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення від 23.06.2017 року. Відповідь на претензію до інспекції не надходила. Таким чином, збитки у розмірі 12 691, 27 грн., завдані державі внаслідок незаконного спилювання дерева, повинні бути відшкодовані [PERSON], що підтверджується матеріалами, доданими до позовної заяви, а саме: претензією Державної екологічної інспекції у Запорізькій області № 2135/12 від 22.06.2017 р., розрахунком шкоди державі в сумі 12691, 27 грн., складеним державним інспектором охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції у Запорізькій області Гончаровим І.М., протоколом № 000189 від 26.04.2017 року про адміністративне правопорушення, постановою про накладення адміністративного стягнення №000278/02/04. Відповідно до ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об'єктами права власності народу відповідно до закону. Статтею 66 Конституції України визначено, що кожен зобов'язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки. Відповідно до ст. 13 ЦК України, при здійсненні своїх прав особа зобов'язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Статтею 293 ЦК України передбачено, що діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Згідно із ст. 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов'язкових екологічних вимог: здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища. На підставі ст. 10 Закону України «Про рослинний світ» спеціальне використання природних рослинних ресурсів здійснюється за дозволом юридичними або фізичними особами для задоволення їх виробничих та наукових потреб, а також з метою отримання прибутку від реалізації цих ресурсів або продуктів їх переробки. Відповідно до ст. 69 Лісового кодексу України спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Статтею 40 Закону України «Про рослинний світ» передбачено, що порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи; винні, зокрема, у: самовільному спеціальному використанні природних рослинних ресурсів; порушенні правил загального використання природних рослинних ресурсів; протиправному знищенні або пошкодженні об'єктів рослинного світу. Статтею 105 ЛК України передбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні, зокрема, у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників. Статтею 1166 Цивільного кодексу України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст. 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Згідно із ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Відповідно до ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Статтею 107 ЛК України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. У відповідності до правової позиції Вищого господарського суду України, викладеної у роз'ясненнях «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов'язаних з застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища» за №025/744 від 27.06.2001 року (із змінами та доповненнями) визначено, що вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, слід виходити з презумпції вини правопорушника. Отже, позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, а навпаки, відповідач повинен довести, що у його діях відсутня вина у заподіянні шкоди. Таким чином, відповідач повинен відшкодувати шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу. Згідно ст. 5 Закону України «Про судовий збір» органи прокуратури повинні сплачувати судовий збір на загальних підставах. Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, дорівнює 1,5 % ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 01.01.2018 року 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 762 грн. Водночас, 1,5 % від суми даного позову 12 691,27 грн. - 190, 37 грн., що є менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З урахуванням викладеного прокуратурою області сплачено за подачу даного позову судовий збір у сумі 1 762 грн., як за вимогу майнового характеру, яку необхідно стягнути з відповідача. На підставі ст.ст. 13, 22, 293, 1166 ЦК України, ст.ст. 69, 105, 107 ЛК України, ст.ст. 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»,

Outcome: approved