Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-17 00:00:00

Заочним рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 09 вересня 2016 року задоволено позовні вимоги [PERSON] до [PERSON] та вирішено розірвати шлюб між сторонами і стягувати з відповідача на користь позивача аліменти на утримання дітей. Відповідач [PERSON] через свого представника у жовтні 2018 року звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду від 09 вересня 2016 року, посилаючись на те, що відповідач не був належним чином повідомлений про розгляд справи, а рішення суду є таким, що порушує його права. Тому просить скасувати заочне рішення суду та призначити справу до розгляду в загальному порядку. Ні заявник, ні його представник в судове засідання не з`явилися, про час та місце повідомлялися належним чином. Позивач в судове засідання не з`явилася, про час та місце повідомлялася належним чином. В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України». В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Згідно з ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Враховуючи вищенаведену норму законодавства, суд вважає можливим розглянути заяву про перегляд заочного рішення без участі осіб, які не з`явилися. Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що заява відповідача [PERSON] не підлягає задоволенню у зв`язку з наступним. Згідно з ч. 1 ст. 224 ЦПК України (в редакції на час винесення рішення) у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Частиною 3 ст. 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Як вбачається з матеріалів справи та пояснень [PERSON] , останній не надав суду істотних доказів для вирішення справи та інформації про їх наявність. До того ж про судові засідання відповідач повідомлялася судом за адресою його місця реєстрації, що підтверджується відповідними повістками. Окрім того відповідач був присутній у судовому засіданні, що свідчить про обізнаність з ходом розгляду справи і можливістю подати необхідні докази. Таким чином суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення передбачених ч. 1 ст. 288 ЦПК України немає і тому вказана заява не підлягає задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed