Jurisdiction: civil
Date: 2020-05-14 00:00:00

До суду звернулася [PERSON] з позовом до Рафалівської селищної ради Рівненської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, мотивуючи тим, що [INFO] помер - [PERSON] , який був рідним братом позивачки. Після смерті останнього залишилося спадкове майно. [PERSON] є спадкоємицею другої черги за законом. Брат проживав одиноко, інших спадкоємців не має. Причиною пропуску прийняття спадщини є те, що вона часто хворіє, перебувала на станціонарному лікуванні, проживає в іншому селі, а саме в с. Полиці Володимирецького району.Тому змушена з даним питанням звернутися до суду. Ухвалою Володимирецького районного суду Рівненської області від 14 квітня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється за відсутності сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України. Позивачка в підготовче судове засідання не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує повністю. Від представника Рафалівської селищної ради надійшла заява про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги визнають. Згідно ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Суд, дослідивши та оцінивши письмові докази приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення із наступних підстав: З матеріалів справи вбачається, і це встановлено в судовому засіданні, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть останнього, серії [NUMBER] . Після смерті залишилось спадкове майно, яке складається із житлового будинку, яких знаходиться за адресою: [ADDRESS] та земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства площею 0,2500 га на території Рафалівської селищної ради Володимирецького району Рівненської області, що підтверджується записом у погосподарській книзі №7 за 2016-2020 рр., № об`єкту ПГО 03-0564-1. Факт родинних відносин між позивачем та спадкодавцем підтверджується свідоцтвом про народження [PERSON] , серії [NUMBER] , свідоцтвом про народження [PERSON] , серії [NUMBER] , свідоцтвом про укладення шлюбу [PERSON] , [INFO] , серії [NUMBER] . Як зазначено в довідці №2104/01-16 від 19.12.2019 року, виданій завідувачем Володимирецької районної державної нотаріальної контори, після смерті [PERSON] , який помер [INFO] , у Володимирецькій районній державній нотаріальній конторі згідно даних зі Спадкового реєстру спадкову справу не заведено. Згідно довідок №358, №359 від 03.03.2020 року, виданих Рафалівською селищною радою Володимирецького району Рівненської області, [PERSON] , який помер [INFO] , на момент смерті був зареєстрований в [ADDRESS] і на час смерті проживав одиноко. Причиною пропуску прийняття спадщини позивачка зазначає: поганий стан її здоров`я, часто хворіла, перебувала на амбулаторному лікуванні, що стверджується випискою із медичної карти амбулаторного хворого від 27.04.2020 року, видана комунальним некомерційним підприємством Володимирецький РЦ ПМСД «Рафалівська амбулаторія загальної практики сімейної медицини». Як зазначено в Постанові Верховного суду від 26.06.2019 року, справа №565/1145/17, за загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК УКраїни). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно правового висновку, який висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року, справа № 6-1320цс17, правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Таким чином, суд вважає наведену позивачкою обставину поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про практику розгляду судами України справ про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Із досліджених судом доказів вбачається, що після відкриття спадщини, позивачка не оформила свої спадкові права через те, що часто хворіла, перебувала на станціонарному лікуванні. Дані обставини суд вважає достатньо вагомою причиною, яка перешкодила позивачці своєчасно особисто звернутись до державної нотаріальної контори по місцю знаходження спадкового майна, як це передбачено ч.2 ст. 1269 ЦК України, у встановлений шестимісячний строк. Крім того, суд приймає до уваги ту обставину, що позов визнано відповідачем, і це визнання не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів інших осіб. А як в ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Виходячи з наведеного, суд вважає причини пропуску позивачкою строку для подачі заяви про прийняття спадщини, поважними, заявлений позов підлягає задоволенню. Позивачці необхідно надати додатковий строк, достатній для прийняття спадщини - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved