Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-26 00:00:00

До суду звернулись позивачі із зазначеним позовом до відповідача, згідно якого просили суд визнати за ними право власності на спадщину в порядку спадкування за законом, що відкрилась після смерті [PERSON] у виді ? частки квартири [ADDRESS] по 1/12 частини за кожним. Свої вимоги мотивували тим, що позивачам по ? частини вказаної квартири в наслідок приватизації належить на праві спільної часткової власності позивачам по справі, а також [PERSON]. На сьогоднішній день у вказаній спірній квартирі, крім позивачів по справі зареєстровані повнолітній син [PERSON]- [PERSON], який є третьою особою у даній цивільній справі, та малолітня дочка [PERSON] - [PERSON] При цьому, що зазначені діти позивачів [PERSON] та [PERSON] постійно зареєстровані та проживають у спірній квартирі, а також зважаючи на те, що предметом даного спору є перерозподіл часток у праві власності на спірну квартиру, право на проживання в якій діти позивачів мають право, [PERSON] залучений до участі в даній справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог. Позивач [PERSON] є чоловіком, а позивачі [PERSON] та [PERSON] є синами спадкодавця [PERSON] [INFO] [PERSON] померла. Після її смерті відкрилась спадщина на належне їй нерухоме майно, до якого увійшла ? частина спірної трикімнатної квартири, яка знаходиться за адресою: [ADDRESS]. Таким чином, позивачі по справі є спадкодавцями першої черги за законом, та на час відкриття спадщини проживали разом із спадкодавцем, в наслідок чого не звертались до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк після смерті спадкодавця. 23.04.2015 року позивачі звернулись до державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори для належного оформлення та проведення державної реєстрації прийнятої позивачами спадщини. Однак їм було відмовлено у вчиненні вказаної нотаріальної дії у зв'язку з відсутністю у встановленому законом порядку держаної реєстрації права власності на ? частину квартири, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. При цьому їм достеменно відомо, що спадкодавець заповіту щодо належного їй майна не складала. Тому після спливу шестимісячного строку після смерті спадкодавця, наприкінці 2014 року, позивачі по справі звернулись до державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори із вимогою про видачу Свідоцтва про право власності на спадкове майно. Однак їм було відмовлено в зв'язку із відсутністю правовстановлюючого документа, а саме оригінала Свідоцтва про право власності на житло. Після чого позивачі 20.03.2015 року отримали належним чином оформлений і зареєстрований дублікат втраченого Свідоцтва про право власності на спірну квартиру. Звернувшись вдруге до державного нотаріуса Одинадцятої київської державної нотаріальної контори, їм було відмовлено на підставі того, що на підтвердження наявності правовстановлюючого документу на спірну квартиру ними було подано дублікат, а не оригінал свідоцтва про право власності на квартиру. Позивачі в судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав визначених у позові, просили їх задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, направив до суду письмові пояснення, згідно яких просив суд на підставі поданих стороною доказів прийняти рішення згідно чинного законодавства, розглядати справу у його відсутності. У зв'язку з зазначеним суд вважає можливим розглянути справу у відсутності представника відповідача та постановити рішення на підставі наявних у справі доказів. Третя особа [PERSON] в суді позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Представник третьої особи Головного територіального управління юстиції у м.Києві в судове засідання не з'явився направив до суду пояснення згідно яких просив суд розглядати справу у його відсутності у вирішені справи поклався на розсуд суду. У зв'язку з зазначеним суд вважає можливим розглянути дану справу у його відсутності на підставі наявних у справі доказів. Суд, заслухавши пояснення позивачів, 3-ї особи, дослідивши письмові докази по справи, прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що позивач [PERSON] є чоловіком померлої [PERSON], яка померла [INFO], що підтверджується копіями свідоцтва про шлюб та свідоцтва про смерть. (а.с. 22, 27) Позивачі [PERSON] та [PERSON] є синами померлої [PERSON], що підтверджується копіями свідоцтв про народження. (а.с. 24, 26) Відповідно до Свідоцтва про право власності від 17.12.1998 року, [PERSON] та членам його сім'ї: померлій [PERSON], [PERSON], [PERSON] в рівних долях належить на праві спільної сумісної власності квартира [ADDRESS]. (а.с. 14) Згідно довідки з місця проживання про склад сім'ї та прописку № 80/2392 від 14.03.2016 року в жилому приміщенні, а саме квартирі [ADDRESS], зареєстровано 5 членів сім'ї: [PERSON] - власник, [PERSON] - син, [PERSON] - син, [PERSON] - онука, [PERSON] - фізична особа. (а.с. 19) [PERSON] померла [INFO], відповідно до Свідоцтва про смерть серії [NUMBER] виданого Відділом реєстрації смерті у місті Києві 04.11.2008 року. (а.с. 27) Постановаю Одинадцятої київської державної нотаріальної контори від 23.04.2015 року № 2537/02-34 позивачам відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частину квартири [ADDRESS], в зв'язку з відсутністю у встановленому законом порядку державної реєстрації права власності на ? частину. ( а.с.30). Згідно копії спадкової справи, інші особи крім позивачів до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини не звернулись. Як вбачається з довідки КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Оболонського району м.Києва» № 7.1015 року (а.с. 28) позивачі проживали та були зареєстровані із спадкодавицею на час її смерті та відкриття спадщини. Згідно ч. 2 ст. 372 ЦК України у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. Згідно ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ст. 1296 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Згідно ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім'я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців. Згідно ст. 1265 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. При розгляді справи встановлено, що квартира [ADDRESS] на час відкриття спадщини належала в рівних долях [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON] Після смерті [PERSON] позивачі є спадкоємцями за законом першої черги, які про відмову від прийняття спадщини не заявили, мають право на спадкування ? частки вказаної квартири, що належали за час життя померлій в рівних частинах, а саме по 1/12 частці кожним. Позивачі фактично прийняли спадщину, несуть витрати по утриманню спадкового майна. Позовні вимоги позивачів є законними, під час розгляду справи знайшли своє підтвердження та підлягають задоволенню. З огляду на зазначене, суд вважає за необхідне на задоволення вимог позивачів визнати за ними право власності на спадщину в порядку спадкування за законом, що відкрилась після смерті [PERSON] по 1/12 частці квартири [ADDRESS] за кожним. На підставі викладеного,

Outcome: approved