Jurisdiction: civil
Date: 2016-09-20 00:00:00

До суду з позовом в інтересах [PERSON] звернувся його представник [PERSON], який вказав, що в ніч першого на друге січня 2016 р. квартиру позивача було затоплено відповідачем, внаслідок пошкодження величезного акваріума на 200 літрів. В наслідок чого постраждала гостина кімната, були потьоки води розміром 10-15см. з висоти стелі, під диваном стік води, також сліди промокання ? частини паласу. Так як унаслідок залиття квартира позивача потребує термінового поточного ремонту, оскільки мешкати в ній стало неможливо, сметна вартість робіт складає 8 933 грн. (вартість складання смети - 1 000 грн.), пошкоджений палас прогнив та підлягає заміні, приблизна вартість із врахуванням зносу становить якого близько 2 000 грн., позовна заява містить вимоги стягнути з [PERSON] на користь Позивача [PERSON] відшкодування завданої матеріальної шкоди в розмірі 11 933 грн., відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 2 000 грн., а всього 13 933 грн. Відповідач [PERSON] надав суду письмові заперечення, де зазначив, що акт про залиття складений з порушенням п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій - відповідачу не було запропоновано прийняти участь в обстеженні, при складанні акта квартира відповідача не оглядалась. Зазначав, що в квартиру №22 жінка позивача [PERSON], викликала відповідача тільки через 2,5 місяці та в кімнаті, на повний ремонт якої претендує позивач, громадянка [PERSON], вказала на відклеєну шпалеру, згорілу розетку, повністю мокрий килим, та без яких-то пояснень почала вимагати з 5,5 тисяч грн. Заперечував проти вимог про заміну паласу, якій після просушки знаходиться у цілком задовільному стані та вартість проведення хімічної чистки килима в розмірі 544 грн.; вказував, що в кошторисі позивач потребує ремонту всієї кімнати, а не наслідків заливу. В кошторисі надані значно завищені ціни на ремонт неіснуючих пошкоджень, а саме вирівнювання стін, вивіз сміття, заміна лінолеуму та ін., які не були виявлені комісією при складанні акту, а приблизна вартість матеріалів для відновлення навіть не одної шпалери, а всієї стіни складає 355 грн.; відповідачу не зрозуміло, чому громадянкою [PERSON] було заплачено 1 тис.грн. за складання кошторису на поточний ремонт. У зв'язку з чим відповідач зазначав, що позивачем не надано достовірних доказів, підтверджуючих розмір шкоди (в тому числі і моральної) завданої йому шкоди в наслідок залиття, тому чим відповідач просить в задоволені позовних вимог [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди відмовити в повному обсязі. Також відповідач подав до суду окремі заперечення проти позову, вказуючи, що основним квартиронаймачем [ADDRESS] є не відповідач, а інша особа. В судовому засіданні представники позивача [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити в повному обсязі, посилаючись на викладені обставини в позовній заяві. [PERSON] також додала, що відповідач постійно протягом останніх років затоплює їх квартиру, шкоди не відшкодовує, знущається таким чином над позивачем з родиною; заперечувала твердження відповідача, що ремонт в квартирі не здійснювався, посилалась на необхідність відновлення стану, який існував станом до затоплення, зазначивши що вологість шкодить здоров'ю власника квартира, який являється інвалідом. До суду відповідач не з'явився, повідомлявся про час та місце розгляду справи належним чином та своєчасно, причини неявки суду повідомлені не були. Вислухавши пояснення представників позивача, вивчивши надані докази й дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, дійшов наступних висновків. [PERSON], інвалід 1 групи, є основним квартиронаймачем квартири [ADDRESS] (а.с. 6, 14). В ніч першого на друге січня 2016 р. квартиру позивача було затоплено, причиною затоплення є пошкодження акваріума на 200 літрів, розташованого в [ADDRESS], розташованої поверхом вище (а.с. 4). Як вбачається з акту від 05.01.2016р. про наслідки затоплення [ADDRESS], постраждала гостина кімната, були протікання води розміром 10-15 см. з висоти стелі, під диваном стік води. Як вбачається з кошторису визначення вартості ремонтно-відновлювальних робіт [ADDRESS] внаслідок затоплення, складає 8 933 грн. (а.с. 20); вартість складання кошторису - 1 000 грн. (а.с. 21). Згідно вимог ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. За положеннями ч. 2 ст.1166 ЦК України особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов'язаннях передбачає презумпцію вини: якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідача покладено обов'язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Відповідач [PERSON] не надав суду жодного доказу на підтвердження того, що затоплення сталося не з його вини. Навпаки, з доданих до позову документів (акту про затоплення) вбачається, що затоплення відбулось з причини розбиття акваріуму в квартирі відповідача (а.с. 32). Судом не приймаються до уваги заперечення відповідача про невідповідність акту вимогам чинного законодавства в частині відсутності пропозиції прийняти участь в обстежені, так як з самого акту вбачається підпис відповідача та навіть його зазначення стану [ADDRESS], що неможливо без участі відповідача. Відповідно до вимог ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підстави своїх вимог або заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст.ст. 57-60 ЦПК України. Згідно з ч. 4 ст. 60 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 57 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів і висновків експертів. Відповідач, не погоджуючись з розміром матеріальної шкоди, визначеної цим звітом, не спростував правильність розрахунку за звітом та при розгляді справи не заявив клопотання про призначення судової експертизи з цього питання, тому судом не можуть бути прийняті до уваги його твердження про невідповідність кошторису ремонтно-відновлювальних робіт внаслідок затоплення дійсним пошкодженням та достатність відновлення однієї шпалери. Відповідно до п. 8 ч. 2. ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі. У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Разом з тим непідтвердженими є вимоги позивача про необхідність заміни килиму вартістю 2 000 грн. внаслідок знищення останнього, як таких, що носять характер припущення на підставі зібраної інформації щодо вартості аналогічного товару з підстав того, що представник позивача не довів наявності у нього необхідних знань у галузі товарознавства, та, таким чином, суд керується наданим відповідачем доказом щодо здійснення чистки килиму на суму 544 грн. На підставі статей 23, 1167 ЦК України, з урахуванням конкретних обставин справи, характеру та обсягу страждань, немайнових втрат, яких зазнав позивач, виходячи з засад розумності, виваженості та справедливості, а також тієї обставини, суд вважає, що у порядку компенсації моральних страждань з [PERSON] необхідно стягнути в порядку відшкодування моральної шкоди в сумі 2 000 грн. Таким чином, з відповідача на користь [PERSON] підлягає стягненню відшкодування матеріальної шкоди у вигляді вартості ремонтно-відновлювальних робіт на суму 8 933 грн., стягнення вартості складення кошторису в сумі 1 000 грн., вартості чистки килиму на в розмірі 544 грн. - тобто 10 477 грн.; відшкодування моральної шкоди в сумі 2 000 грн. В силу положень ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір в сумі 275,60 грн. з вимог матеріального характеру та 551,20 грн. - з вимог нематеріального характеру.

Outcome: partial