Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-21 00:00:00

До суду звернулись позивачки з зазначеним позовом згідно якого, просили стягнути з [PERSON] на користь [PERSON] завдану матеріальну шкоду в розмірі 8227,00 грн., завдану моральну шкоду в розмірі 3000,00 грн.; на користь [PERSON] матеріальну шкоду в розмірі 11143,00 грн., моральну шкоду - 3000,00 грн., вартість втрачених позивачкою внаслідок залиття ліків в розмірі 179,95 грн., вартість придбаного покриття на підлогу в розмірі 715,72 грн. та судові витрати. Свої вимоги обґрунтовували тим, що 23.04.2014 року сталось залиття квартир [ADDRESS] в м. Києві. Квартири позивачів були затоплені з квартири № 206 по вказаній адресі, що належить [PERSON] На час залиття квартира відповідача була зачинена, сантехнік ЖБК «Більшовик» перекрив воду по стояку і залиття припинилось, відповідно пошкодилась електропроводка, пошкодились меблі, покриття на підлозі, з'явились плями на стелі. Для підтвердження вказаного у присутності сусідів було складено акти про залиття від 12.05.2014 року, 15.05.2014 року та 23.04.2014 року. Безвідповідальність відповідача є систематичною, так за рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 07.08.2013 року з відповідача на користь [PERSON] було стягнуто грошову компенсацію в наслідок залиття. Позивачі змушені долати фізичні, побутові та часові незручності, що суттєво негативно впливає на стан здоров'я, а хвилювання в день залиття стало причиною гіпертонічної кризи [PERSON] В судовому засіданні представник позивачки [PERSON] та позивачка [PERSON] обґрунтування позову та позовні вимоги підтримали, просили їх задовольнити. [PERSON] зазначила, що залиття її квартири відбувалось вже не вперше, відповідач рідко буває вдома, під час своєї відсутності не перекриває воду, що свідчить про халатне ставлення його до своїх обов'язків як власника квартири. Представник відповідача в суді позовні вимоги не визнала, при цьому зазначила, що відповідач не заперечує факту залиття квартири позивачок з його квартири, але вважає, що розмір завданої як матеріальної так і моральної шкоди позивачами не доведений. Кошториси на ремонтно-будівельні роботи не можуть бути доказами по справі, оскільки організація, яка складала кошторис ремонтні роботи в квартирах позивачок не здійснювала. Суд, заслухавши пояснення сторін, а також свідка [PERSON] прийшов до висновку, що позовні вимоги позивачок підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. В ході розгляду справи встановлено, що згідно актів про залиття від 12.05.2014 року та 15.05.2014 року в будинку [ADDRESS] трапилось залиття з вище розташованої квартири № 206. Причиною залиття є розірвання металопластикової труби, що з'єднувала кран та змішувач, що не заперечувалося сторонами. ( а.с.27-28) Відповідно до довідки форми № 3, виданої ЖБК «Більшовик-2» власником квартири [ADDRESS] є [PERSON], власником квартири [ADDRESS] є [PERSON] (а.с. 38-39) Згідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно статті 151 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку при будинкову територію. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Стаття 1192 ЦК України встановлює способи відшкодування шкоди, завданої майну потерпілого відповідно до якої з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Суд вважає [PERSON] належним відповідачем, який повинен як власник квартири з якої сталося залиття відшкодувати матеріальну та моральну шкоду завдану даною подією. Відповідно до локального кошторису на будівельні роботи № 2-1-1 на ремонтно-будівельні роботи [ADDRESS] від 20.05.2014 року вартість робіт по відновленню вказаної квартири після залиття становить 8227,00 грн. Разом з тим позивачка [PERSON] зазначила, що ремонт їй проводило не ТОВ «Армабуд ЛТД», а вона сама. Тому з відповідача на користь [PERSON] слід стягнути в рахунок відшкодування матеріальної шкоди вартість ремонтно-будівельним робіт за даним кошторисом в розмірі 6206,00 грн. без урахування кошторисного прибутку, коштів на покриття адміністративних витрат будівельної організації та податку на додану вартість. Зазначені витрати позивачка не понесла, а вони б були понесені організацією, що здійснює ремонтні роботи. ( а.с.14-18) Відповідно до локального кошторису на будівельні роботи [ADDRESS] від 16.06.2014 року з відповідача на користь [PERSON] підлягає стягненню матеріальна шкода завдана пошкодженням меблів в результаті залиття в розмірі 11143,00 грн., оскільки як зазначила представник позивачки, меблі не придатні для використання, однак вони не замінені і не відремонтовані, оскільки відсутні кошти. ( а.с.19-21) Не підлягають стягненню з відповідача на користь позивачки [PERSON] матеріальна шкода в розмірі 179,95 грн. - вартість ліків втрачених в результаті залиття, 715 грн. - вартість килимового покриття, оскільки в акті про залиття [ADDRESS] не зазначено про ліки, не зазначено розмір килимового покриття. А відповідно до талону замовлення позивачкою придбано і лінолеум і килимове покриття та різного метражу. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку зі знищенням чи пошкодженням її майна. Згідно ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Суд вважає обґрунтованими вимоги позивачки [PERSON] в частині відшкодування моральної шкоди, оскільки внаслідок залиття вона зазнала страждання у зв'язку з пошкодженням та знищенням свого майна, змушена витрачати свій час, кошти на вирішення питання щодо проведення ремонту квартири, разом з тим вважає, що розмір шкоди 3000,00 грн. є завищеним та становить 1500,00 грн., які і підлягають стягненню на її користь з відповідача. При цьому суд враховує глибину душевних страждань позивачки, ступінь порушення способу її життя та при визначенні розміру моральної шкоди керується вимогами розумності та справедливості. Вимоги позивачки [PERSON] в частині відшкодування моральної шкоди не підлягають задоволенню, оскільки не доведені. Як встановлено в суді в квартирі вона не проживає, ремонтними роботами не займається, їх проводить її представник [PERSON] Причинно-наслідкового зв'язку між хворобами [PERSON] та залиттям, судом не встановлено. Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених вимог, так з відповідача на користь позивачки [PERSON] підлягають стягненню судові витрати в розмірі 125,00 грн., а на користь позивачки [PERSON] судові витрати в розмірі 388,00 грн. На підставі викладеного,

Outcome: partial