Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-03 00:00:00

До Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшла заява заступника керівника Золотоніської місцевої прокуратури Чумаченка О.Ю., заінтересована особа - Жовнинська сільська рада Чорнобаївського району Черкаської області, про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність. В обґрунтування вказаної заяви зазначалося, що рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 25 жовтня 2018 року у справі № 709/1553/18, яке набрало законної сили, задоволено заяву Чорнобаївського відділу Золотоніської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Жовнинської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області про визнання майна безхазяйним, а саме визнано безхазяйним майно земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,43 га, розташовану на території Жовнинської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, що належала померлій [INFO] 1998 [INFO] Магді [PERSON] згідно з державним актом на право приватної власності на землю серії [NUMBER] . В подальшому вказану земельну ділянку прийнято на баланс Жовнинської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області і присвоєно кадастровий номер. Проте після взяття на облік зазначеної земельної ділянки її передача у комунальну власність не відбулася, що суперечить інтересам держави, зокрема призводить до ненаповнення місцевого бюджету коштами у вигляді податків у зв`язку з неможливістю розпоряджатися нею. За таких обставин, вказуючи на наявність повноважень прокурора на представництво інтересів держави у суді, позивач просив передати зазначену земельну ділянку у власність територіальної громади с. Жовнино Чорнобаївського району Черкаської області в особі Жовнинської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області. У судове засідання сторони не з`явилися, надіслали заяви, в яких заявлені вимоги підтримали та просили провести розгляд справи за їх відсутності. Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Судом встановлені наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини. Згідно з рішенням Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 25 жовтня 2018 року у справі № 709/1553/18, яке набрало законної сили, визнано безхазяйним майно земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,43 га, розташовану на території Жовнинської сільської ради Чорнобаївського району Черкаської області, що належала померлій [INFO] 1998 [INFO] Магді [PERSON] згідно з державним актом на право приватної власності на землю серії [NUMBER] . Відповідно до копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна від 11 лютого 2019 року об`єкт нерухомого майна - земельна ділянка, кадастровий номер [NUMBER] , місце розташування - Жовнинська сільська рада Чорнобаївського району Черкаська область, площа - 2,4301 га. Таким чином судом встановлено, що на момент судового розгляду фактично передача земельної ділянки у комунальну власність не відбулася, відповідні реєстраційні дії не проведено. Відповідно до ч. 1 ст. 335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Частиною 2 цієї статті Кодексу встановлено, що безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність. Згідно з ч. 1 ст. 329 ЦПК України заява про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади за умов, визначених ЦК України, подається до суду за місцезнаходженням цієї речі органом, уповноваженим управляти майном відповідної територіальної громади. Суд відмовляє в прийнятті заяви про передачу безхазяйної нерухомої речі у власність територіальної громади, якщо вона не взята на облік органом, який здійснює державну реєстрацію права на нерухоме майно, або якщо заяву подано до закінчення одного року з дня взяття її на облік (ч. 1 ст. 331 ЦПК України). Разом з тим зі змісту рішення Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 25 жовтня 2018 року у справі № 709/1553/18 вбачається, що при його прийнятті суд керувався нормами ЦК УРСР, які діяли на момент відкриття спадщини. Саме такі роз`яснення містяться у п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», де зазначено, що відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила ЦК УРСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом. Так, згідно з п.п. 2 і 5 ч. 1 ст. 555 ЦК УРСР спадкове майно за правом спадкоємства переходить до держави, якщо у спадкодавців немає спадкоємців ні за законом, ні за заповітом, та якщо ні один із спадкоємців не прийняв спадщини. Відповідно до ч.ч. 1 і 3 ст. 137 ЦК УРСР майно, яке не має власника або власник якого невідомий (безхазяйне майно), надходить у власність держави за рішенням виконавчого комітету районної, міської ради народних депутатів, винесеним за заявою фінансового органу. Заява про визнання майна безхазяйним може бути подана не раніше як через один рік після прийняття майна на облік відповідним фінансовим органом або виконавчим комітетом селищної, сільської ради народних депутатів. Таким чином, згідно з нормами діючого на момент виникнення спірних правовідносин законодавства визнання майна безхазяйним було можливим після спливу одного року з моменту його взяття на облік відповідним фінансовим органом або виконавчим комітетом селищної, сільської ради народних депутатів, але вже автоматично передбачало його перехід у власність держави, тобто відразу з моменту такого визнання. На теперішній час згідно з ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Пунктом 34 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання відповідно до закону щодо регулювання земельних відносин. В силу\~вимог п.п.\~«а»,\~«б»,\~«в» ч.\~1\~ст.\~12\~ЗК України\~до повноважень\~сільських,\~селищних,\~міських рад\~у галузі\~земельних відносин\~на території\~сіл,\~селищ,\~міст належить,\~зокрема розпорядження\~землями територіальних\~громад;\~передача земельних\~ділянок комунальної\~власності у\~власність громадян\~та юридичних\~осіб відповідно\~до цього\~Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу. Виходячи з викладеного, беручи до уваги те, що законодавство, повноваження органів і процедура визнання майна безхазяйним змінились, у разі визнання судом земельної ділянки безхазяйним майном в порядку ст. 137 ЦК УРСР, остання мала бути одразу передана у комунальну власність відповідної територіальної громади без застосування положень ч. 1 ст. 335 ЦК України, оскільки в силу ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. За таких обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість заяви, а тому її слід задовольнити. З огляду на викладене,

Outcome: approved