Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-12 00:00:00

Заступник керівника Тернопільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області звернулася в суд з позовом до [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у розмірі 3 548 грн. 00 коп. В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначає, що 01 листопада 2018 року о 05 годині 30 хвилин [PERSON] на території Тернопільського озера проводив вилов риби забороненим знаряддям лову, а саме сітками ставними з жилки у кількості 2 штуки, в результаті чого незаконно виловлено рибу у кількості 16 штук: карась сріблястий-1, лин-1, плітка-6, лящ-8, у зв`язку з чим рибним запасам України заподіяно збитки на загальну суму 3 548 грн. 00 коп. ПостановоюТернопільський міськрайонного суду Тернопільської області від 18 грудня 2018 року, [PERSON] визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в розмірі 340,00 гривень. Порушенням інтересів держави у вказаному випадку є те, що забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги є одним із пріоритетних напрямків діяльності як державних органів, так і суб`єктів господарювання, адже охорона навколишнього природного середовища відноситься до глобальних завдань, життєво важливих для всього людства, тому актуальним є відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу з метою спрямування коштів на відновлення стану пошкоджених об`єктів навколишнього природного середовища. Правовідносини, пов`язані з охороною навколишнього середовища становлять суспільний інтерес, а неправомірне, всупереч закону та волі держави використання об`єктів навколишнього природного середовища, а також невідшкодування збитків, заподіяних такими діями, додержавного бюджету суспільному інтересу не відповідає. Відповідно до ст..16 Конституції України, забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави. Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області відповідних дій щодо стягнення збитків, заподіяних державі внаслідок незаконного вилову риби забороненими знаряддями лову, а саме сітками ставними з жилки, шляхом пред`явлення позовної заяви до суду, не здійснено у зв`язку із недостатнім фінансуванням на сплату судового збору, що підтверджується листом зазначеної інспекції від 17.06.2020 року. [PERSON] подав суду відзив на позовну заяву, у якому вказує на те, що дійсно31.10.2018 року близько 20.00 год. по вул.Білецькій в місті Тернополі на Тернопільському ставі, біля пляжу «Циганка» за допомогою ручного катера, він поставив дві сітки для виловлювання риби розміром 25 метрів кожна, а 01.11.2018 року о 05 год 30 хв зловив рибу у кількості 16 штук для особистого вживання.Постановою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 18 грудня 2018 року його визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП та призначено йому стягнення у виді сплати штрафу в розмірі 340,00 гривень з конфіскацією сіткита без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів, який останній сплатив в повному обсязі. Завдану матеріальну шкоду в розмірі 3 548,00 грн. не може сплатити через скрутне матеріальне становище. Просить врахувати те, що він не працює, є пенсіонером, знаходиться у складному матеріальному становищі та просить зменшити розмір матеріальної шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Позивач відповіді на відзив не подавав. 26 жовтня 2020 року у даній справі закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду. Прокурор Тернопільської місцевої прокуратури в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, з мотивів, викладених в позовній заяві та просить суд їх задовольнити. Представник Державної екологічної інспекції у Тернопільській області в судове засідання не з`явився, подавши клопотання відповідно до якого позов підтримав у повному обсязі та просить його задовольнити. Відповідач [PERSON] та представник відповідача - адвокат Сампара Н.М. в судове засідання не з`явилися. Від представника відповідача в суд надійшла заява із клопотанням про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги визнають, просять суд врахувати їх позицію зазначену у відзиві на позовта зменшити суму матеріальної шкоди. Дослідивши та оцінивши докази по справі, суд встановив. Постановою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 18 грудня 2018 року у справі №607/10536/20 [PERSON] визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в сумі 340,00 гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення. Як вбачається із вказаної постанови, 01 листопада 2018 року о 05 годині 30 хвилин громадянин [PERSON] на території Тернопільського ставу здійснював вилов риби забороненим знаряддям лову, а саме сітками ставними з жилки, чим грубо порушив правила рибальства, а саме: заборону вилову водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь вилову риби, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, що є порушенням п.п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства та ст.63 Закону України «Про тваринний світ» (заборона вилову водних живих ресурсів із застосуванням промислових та інших знарядь вилову риби, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів найменувань). Згідно з п.п. 3.15, 6.1 - 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.99, забороняється лов водних живих ресурсів, зокрема, із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Особи, винні в порушенні цих Правил рибальства, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку. Шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 19 січня 1998 р. N 32. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Інспекторами з охорони довкілля Тернопільської екологічної інспекції, відповідно до додатку №7 до Постанови Кабінету Міністрів України від 24 липня 2013 року №541 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд» зроблено розрахунок розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно заповідний фонд внаслідок незаконного добування чи знищення об`єктів тваринного світу. Так, розмір відшкодування збитків становить 3 548,00 грн., а саме: карась сріблястий 1 штука - 30,00 грн., лин 1 штука - 210,00 грн., плітка - 6 штук (1 штука -150,00 грн.) - 900,00 грн., лящ - 8 штук (1 штука- 301, 00 грн.)- 2 408,00 грн. Відповідно до ч. 4 - 6 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Незаконно добуті в природі ресурси та виготовлена з них продукція підлягають безоплатному вилученню, а знаряддя правопорушення - конфіскації. Одержані від їх реалізації доходи спрямовуються в Автономної Республіки Крим і місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до ст.16 Конституції України, забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави. Реалізація зазначеного обов`язку здійснюється державою через відповідні органи, які зважаючи на приписи ч.2 ст. 19 Конституції України, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України. Згідно зі ст.35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою КМ України від 19 квітня 2017 року №275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Відповідно до п.п. 2, п.3 вищенаведеного Положення основними завданнями Держекоінспекції є: здійснення у межах повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства, зокрема щодо: охорони, раціонального використання та відтворення вод і відтворення водних ресурсів. Пунктом 7 вищенаведеного Положення Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи. Державна екологічна інспекція у Тернопільській області, відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію в Тернопільській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 28.04.2020 №125 (далі - Положення), є територіальним органом Державної екологічної інспекції України (Держекоінспекція України) та їй підпорядковується. Пунктами 5 частини 2 розділу 2 Положення визначено, що Державна екологічна інспекція у Тернопільській області здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів щодо: -зариблення, здійснення контролю вилову, акліматизації, рибництва, утримання і відтворення у неволі чи напіввільних умовах з комерційною та іншими цілями; -порядку та умов здійснення промислового, любительського, спортивного, наукового рибальства на водних об`єктах України та інше. Відповідно до ст.20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища зокрема належить вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах. 17.07.2019 громадянину [PERSON] було направлено претензію із проханням в добровільному порядку сплатити суму завданої матеріальної шкоди в розмірі 3 548,00 грн., яка залишилася без реагування. Враховуючи вищенаведене, а також те, що шкода, завдана [PERSON] порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища у сумі 3 548,00 грн. відповідачем не відшкодовано, те, що заборгованість у вказаному розмірі підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, суд приходить до висновку про обгрунтованість позовних вимог. Тому, суд вважає, що з [PERSON] на користь позивача слід стягнути 3 548,00 грн. матеріальної шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. При цьому, задовольняючи позов, суд не вбачає підстав для зменшення відповідачу завданої ним шкоди, оскільки останній не надав у своє підтвердження доказів про свій матеріальний стан, у тому числі про розмір отримуваної ним пенсії. В силу вимог ч. 2 ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути 4 581, 08 грн. сплаченого судового збору. На підставі наведеного,

Outcome: approved