Jurisdiction: civil
Date: 2019-07-04 00:00:00

Заступник військового прокурора Херсонського гарнізону Південного регіону України в інтересах держави в особі Міністерства оборони України та військової частини [NUMBER] звернувся до суду з позовом до [PERSON] та просить стягнути з відповідача на користь держави - Міністерства оборони України - в особі військової частини [NUMBER] матеріальну шкоду в розмірі 74\~110,78 грн. На обґрунтування\~позову прокурор\~вказує,\~що вироком\~Цюрупинського районного\~суду Херсонської\~області від\~20.02.2019\~у справі\~№ 664/1710/18\~ [PERSON] \~визнано винуватим у вчинені злочину, передбаченого ч.1 ст. 415 Кримінального кодексу України. Судом встановлено, що внаслідок грубого порушення Правил дорожнього руху України з боку водія військового автомобіля марки ГАЗ-66 (транспортної машини) [PERSON] , останній допустив зіткнення вказаного транспортного засобу з автомобілем марки ЗАЗ «TF699P» (ДеоЛанос). Як результат, військовий автомобіль ГАЗ-66 від зіткнення перекинувся на бік, загорівся і згорів на місці ДТП разом із військовим майном, яке знаходилося у його кузові, збитки від знищення якого склали 74 110 грн. 78 коп. Заподіяння державі збитків на вказану суму знаходиться в причинно-наслідковому зв`язку зі злочинними діями позивача. Розмір збитків підтверджується актом за результатами службового розслідування, затвердженого командиром військової частини [NUMBER] 27.09.2017, довідкою-розрахунком речового майна, яке було втрачено внаслідок пожежі при ДТП під час маршу 02.09.2017 від 06.09.2017, висновком експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судової автотоварознавчої експертизи від 26.02.2018 № 23413/17-56 та відомостями визначення залишкової вартості військового майна. Так, згідно довідки розрахунку речового майна, яке втрачено внаслідок пожежі при дорожньо-транспортній пригоді під час маршу 02.09.2017, державі завдано збитків на загальну суму 39 600 грн. 52 коп., а саме: бронежилет «Корсар» (8 шт.) загальною залишковою вартістю 21 913,60 грн.; шолом кевларовий (8 шт.) загальною залишковою вартістю 11 313,12 грн.; мішок спальний (8 шт.) загальною залишковою вартістю 2 453,52 грн.; каремат (8 шт.) загальною залишковою вартістю 249,84 грн.; куртка утеплена польова нового зразка (6 шт.) загальною залишковою вартістю 2 849,94 грн.; казанок алюмінієвий (6 шт.) загальною залишковою вартістю 12,30 грн.; плащ-намет солдатський (6 шт.) загальною залишковою вартістю 28,20 грн.; речовий мішок Польща (3 шт.) загальною залишковою вартістю 523,50 грн.; речовий мішок (3 шт.) загальною залишковою вартістю 4,62 грн.; чоботи гумові (6 шт.) загальною залишковою вартістю 251,88 гривень. Крім того, відповідно до відомостей визначення залишкової вартості військового майна втрачено військового майна служби ракетно-артилерійського озброєння на загальну суму 1 008 грн 86 коп., а саме: автомат АКС-74У (1 шт.) залишковою вартістю 721,30 грн.; пістолет ПМ (1 шт.) залишковою вартістю 282,59 грн.; 9 мм. Патрон (16 шт.) загальною залишковою вартістю 4,97 грн. Відповідно до довідки-розрахунку визначення залишкової вартості військового майна, яке втрачено внаслідок пожежі при дорожньо-транспортній пригоді під час маршу 02.09.2017, державі завдано збитків на загальну суму280 грн82 коп., а саме: польовий кабель П-274М (0,2 км) загальною залишковою вартістю 168,96 грн.; телефонний апарат ТА-57 (3 шт.) загальною залишковою вартістю 111,86 гривень. Згідно відомостей визначення залишкової вартості інженерного майна, яке втрачено внаслідок пожежі при дорожньо-транспортній пригоді під час маршу 02.09.2017, державі завдано збитків на загальну суму 59 грн. 96 коп., а саме: лопата БСЛ (4 шт.) загальною залишковою вартістю 25,15 грн.; лопата МПЛ (6 шт.) загальною залишковою вартістю 34, 81 грн. В той же час, висновком експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судової автотоварознавчої експертизи від 26.02.2018 № 23413/17-56 встановлено, що розмір матеріального збитку, заподіяного власнику (в/ч [NUMBER] ) транспортного засобу військової машини ГАЗ-66, 1985 року виготовлення, шасі № [NUMBER] в результаті пошкодження в ДТП становить 33 160 грн. 62 коп. Таким чином, загальна сума збитків, завданих Відповідачем державі становить 74 110 грн. 78 коп. Обґрунтуванням позовних вимог є вирок Цюрупинського районного суду Херсонської області від 20.02.2019 у справі № 664/1710/18, акт за результатами службового розслідування, затвердженого командиром військової частини [NUMBER] 27.09.2017, довідка-розрахунок речового майна, яке було втрачено внаслідок пожежі при ДТП під час маршу 02.09.2017 від 06.09.2017, висновок експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судової автотоварознавчої експертизи від 26.02.2018 № 23413/17-56, відомості визначення залишкової вартості військового майна та інші матеріали справи. Відповідач надав суду відзив на позов в якому зазначає, що позовні вимоги можуть бути задоволені лише частково так як шкоду заподіяно з необережності (недбалості), а тому матеріальна відповідальність обмежена розміром місячного грошового забезпечення, що становить 170 грн., з посиланням на п. 10 розділу ІІ Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 23.06.1995 № 243/95-ВР. Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Судом встановлено,\~що вироком\~Цюрупинського районного\~суду Херсонської\~області від\~20.02.2019\~у справі\~№ 664/1710/18\~ [PERSON] \~визнано винуватим у вчинені злочину, передбаченого ч.1 ст. 415 Кримінального кодексу України, а саме що 02.09.2017 року внаслідок грубого порушення Правил дорожнього руху України з боку водія військового автомобіля марки ГАЗ-66 (транспортної машини) [PERSON] , останній допустив зіткнення вказаного транспортного засобу з автомобілем марки ЗАЗ «TF699P» (ДеоЛанос). Як результат, військовий автомобіль ГАЗ-66 від зіткнення перекинувся на бік, загорівся і згорів на місці ДТП разом із військовим майном, яке знаходилося у його кузові, збитки від знищення якого склали 74 110 грн. 78 коп. Розмір збитків, завданих протиправними діями відповідача підтверджується актом за результатами службового розслідування, затвердженого командиром військової частини [NUMBER] 27.09.2017, довідкою-розрахунком речового майна, яке було втрачено внаслідок пожежі при ДТП під час маршу 02.09.2017 від 06.09.2017, висновком експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судової автотоварознавчої експертизи від 26.02.2018 № 23413/17-56 та відомостями визначення залишкової вартості військового майна. Так, згідно довідки розрахунку речового майна, яке втрачено внаслідок пожежі при дорожньо-транспортній пригоді під час маршу 02.09.2017, державі завдано збитків на загальну суму 39 600 грн. 52 коп., а саме: бронежилет «Корсар» (8 шт.) загальною залишковою вартістю 21 913,60 грн.; шолом кевларовий (8 шт.) загальною залишковою вартістю 11 313,12 грн.; мішок спальний (8 шт.) загальною залишковою вартістю 2 453,52 грн.; каремат (8 шт.) загальною залишковою вартістю 249,84 грн.; куртка утеплена польова нового зразка (6 шт.) загальною залишковою вартістю 2 849,94 грн.; казанок алюмінієвий (6 шт.) загальною залишковою вартістю 12,30 грн.; плащ-намет солдатський (6 шт.) загальною залишковою вартістю 28,20 грн.; речовий мішок Польща (3 шт.) загальною залишковою вартістю 523,50 грн.; речовий мішок (3 шт.) загальною залишковою вартістю 4,62 грн.; чоботи гумові (6 шт.) загальною залишковою вартістю 251,88 гривень. Крім того, відповідно до відомостей визначення залишкової вартості військового майна втрачено військового майна служби ракетно-артилерійського озброєння на загальну суму 1 008 грн 86 коп., а саме: автомат АКС-74У (1 шт.) залишковою вартістю 721,30 грн.; пістолет ПМ (1 шт.) залишковою вартістю 282,59 грн.; 9 мм. Патрон (16 шт.) загальною залишковою вартістю 4,97 грн. Відповідно до довідки-розрахунку визначення залишкової вартості військового майна, яке втрачено внаслідок пожежі при дорожньо-транспортній пригоді під час маршу 02.09.2017, державі завдано збитків на загальну суму280 грн82 коп., а саме: польовий кабель П-274М (0,2 км) загальною залишковою вартістю 168,96 грн.; телефонний апарат ТА-57 (3 шт.) загальною залишковою вартістю 111,86 гривень. Згідно відомостей визначення залишкової вартості інженерного майна, яке втрачено внаслідок пожежі при дорожньо-транспортній пригоді під час маршу 02.09.2017, державі завдано збитків на загальну суму 59 грн. 96 коп., а саме: лопата БСЛ (4 шт.) загальною залишковою вартістю 25,15 грн.; лопата МПЛ (6 шт.) загальною залишковою вартістю 34, 81 грн. В той же час, висновком експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судової автотоварознавчої експертизи від 26.02.2018 № 23413/17-56 встановлено, що розмір матеріального збитку, заподіяного власнику (в/ч [NUMBER] ) транспортного засобу військової машини ГАЗ-66, 1985 року виготовлення, шасі № [NUMBER] в результаті пошкодження в ДТП становить 33 160 грн. 62 коп. Таким чином, загальна сума збитків, завданих відповідачем становить 74 110 грн. 78 коп. Пунктом 3 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено, що завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі є однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Відповідно до положень п. 1-3 Постанови Верховної Ради України від 23.06.1995 № 243/95-ВР «Про затвердження Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі» (надалі «Положення») за шкоду, заподіяну державі не під час виконання службових обов`язків, зазначені особи несуть матеріальну відповідальність у порядку, передбаченому цивільним законодавством України. Відшкодуванню підлягає пряма дійсна шкода, заподіяна розкраданням, пошкодженням, втратою чи незаконним використанням військового майна, погіршенням або зниженням його цінності, що спричинило додаткові витрати для військових частин, установ, організацій, підприємств та військово-навчальних закладів (далі - військові частини) для відновлення, придбання майна чи інших матеріальних цінностей або надлишкові виплати. Військове майно - це державне майно, закріплене за відповідними військовими частинами. До нього належать: всі види озброєння, бойова та інша техніка, боєприпаси, паливно-мастильні матеріали, продовольство, технічне, аеродромне, шкіперське, речове, культурно-просвітницьке, медичне, ветеринарне, побутове, імічне, інженерне та інше майно, а також кошти. Військовослужбовці і призвані на збори військовозобов`язані несуть матеріальну відповідальність за наявності: а) заподіяння прямої дійсної шкоди; б) протиправної їх поведінки; в) причинного зв`язку між протиправною поведінкою і настанням шкоди; г) вини у заподіянні шкоди. Протиправною визнається така поведінка (дія чи бездіяльність) військовослужбовця або призваного на збори військовозобов`язаного, коли він не виконує (недбало виконує) свої службові обов`язки. Військовослужбовець або призваний на збори військовозобов`язаний визнається винним у заподіяній шкоді, якщо протиправне діяння вчинене ним умисно чи з необережності. Пункт 10 розділу ІІ Положення передбачає, що військовослужбовці і призвані на збори військовозобов`язані за шкоду, заподіяну недбалим виконанням ними службових обов`язків, передбачених військовими статутами, порадниками, інструкціями та іншими нормативними актами, несуть матеріальну відповідальність у розмірі заподіяної шкоди, але не більше місячного грошового забезпечення. За пошкодження, псування або втрату через необережність майна, виданого військовослужбовцям і призваним на збори військовозобов`язаним на період зборів в особисте користування, вони несуть матеріальну відповідальність у розмірі заподіяної з їх вини шкоди, але не більше тримісячного грошового забезпечення. Відповідно до п. 13 розділу III Положення військовослужбовці і призвані на збори військовозобов`язані несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини державі, зокрема, у разі дій (бездіяльності), що мають ознаки злочину. Посилання відповідача на Пункт 10 розділу ІІ Положення, що передбачає матеріальну відповідальність у розмірі заподіяної шкоди, але не більше місячного грошового забезпечення, є безпідставним так як відповідно до п. 13 розділу III Положення, що є спеціальною нормою по відношенню до загальної норми, закріпленої в 10 розділу ІІ Положення, військовослужбовці і призвані на збори військовозобов`язані несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини державі, зокрема, у разі: дій (бездіяльності), що мають ознаки злочину, отже, відповідач має нести повну матеріальну відповідальність за завдану ним шкоду так як його дії мають ознаки злочину, передбаченого ч.1 ст. 415 КК України, що встановлено вироком Цюрупинського районного суду Херсонської області від 20.02.2019 року. Завдана відповідачем шкода, розмір якої підтверджений належними доказами: актом за результатами службового розслідування, затвердженого командиром військової частини [NUMBER] 27.09.2017, довідкою-розрахунком речового майна, яке було втрачено внаслідок пожежі при ДТП під час маршу 02.09.2017 від 06.09.2017, висновком експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення судової автотоварознавчої експертизи від 26.02.2018 № 23413/17-56 та відомостями визначення залишкової вартості військового майна, підлягає стягненню з відповідача на користь держави в особі військової частини [NUMBER] , оскільки наявні всі елементи, необхідні для притягнення до цивільної відповідальності: заподіяння прямої дійсної шкоди; протиправна поведінка; причинний зв`язок між протиправною поведінкою і настанням шкоди; вина у заподіянні шкоди. Вирішуючи питання про стягнення з відповідача шкоди на користь військової частини [NUMBER] суд виходить з наступного. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Збройні Сили України», ст. ст. 2, 10 Закону України «Про оборону України», Збройні Сили України - це військове формування, на яке покладається оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканості. Безпосереднє керівництво Збройними Силами України здійснює Міністерство оборони України, яке відповідно до ст. ст. З, 4, 6, 7 Закону України «Про Збройні Сили України», ст. ст. 8, 13 Закону України «Про оборону України» та п. 1 Положення про Міністерство оборони України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2006 року № 1080, Міноборони є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади із забезпечення реалізації державної політики з питань національної безпеки у воєнній сфері, оборони і військового будівництва. Відповідно до вимог Закону України «Про Збройні Сили України» організаційно Збройні Сили України складаються з органів військового управління, об`єднань, з`єднань, військових частин, закладів, установ і організацій. Військова частина [NUMBER] (далі - в/ч [NUMBER] ) є юридичною особою, має свою у печатку, утримується за рахунок коштів державного бюджету, веде відокремлене господарство, має самостійний кошторис доходів та кодів економічної класифікації видатків, а також відокремлені рахунки в банківських установах. Майно, матеріальне і грошове забезпечення в/ч [NUMBER] є державною власністю, яка входить до сфери управління Міністерства оборони України та закріплено за ним на праві оперативного управління. Відповідно до ч.1 ст. 137 Господарського кодексу України (далі «ГК України») правом оперативного управління у цьому Кодексі визнається речове право суб`єкта господарювання, який володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим ним органом) для здійснення некомерційної господарської діяльності, у межах, встановлених цим Кодексом та іншими законами, а також власником майна (уповноваженим ним органом). Відповідно до ч.3 ст. 137 ГК України, право оперативного управління захищається законом відповідно до положень, встановлених для захисту права власності. Відповідно до\~п.\~4\~розділу І\~Положення відшкодування\~шкоди військовослужбовцями\~і \~призваними на\~збори військовозобов`язаними\~провадиться незалежно\~від притягнення\~їх до\~дисциплінарної чи\~ кримінальної\~ відповідальності\~ за\~ дію\~(бездіяльність),\~якою державі\~було заподіяно\~шкоду. У разі притягнення особи, яка заподіяла матеріальну шкоду державі, до кримінальної відповідальності командир (начальник) військової частини зобов`язаний подати щодо неї цивільний позов до суду на суму невідшкодованої шкоди. Положення норм Закону України «Про Збройні Сили України», ст. ст. 2, 10 Закону України «Про оборону України», Положення про Міністерство оборони України, ГК України та Положення відшкодування шкоди військовослужбовцями і призваними на збори військовозобов`язаними та їх правовий аналіз вказує на те, що право звернення з позовом про відшкодування шкоди, завданої пошкодженням та/або знищенням військового майна належить відповідним військовим частинам за якими це майно закріплене на праві оперативного управління відповідно до положень, встановлених для захисту права власності, при цьому, Міністерство оборони України в даному випадку виступає як орган військового управління й таких повноважень не має, отже, шкода завдана відповідачем підлягає стягненню з відповідача на користь військової частини [NUMBER] , оскільки порушено майнові права військової частини, а не Міністерства оборони України. Частиною 5 ст. 56 ЦПК України передбачено, що у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно, що передбачено ч. 1 ст. 50 ЦПК України. Міністерство оборони України та військова частина [NUMBER] виступають у справі в якості співпозивачів, при цьому, кожним із позивачів заявлені позовні вимоги, що є тотожними за своїм змістом: стягнення шкоди з відповідача на користь держави в особі Міністерства оборони України та в особі військової частини [NUMBER] , але задоволення позовних вимог та стягнення шкоди на користь одного з позивачів, військової частини [NUMBER] , виключає задоволення таких вимог на користь Міноборони. За таких обставин позовні вимоги прокурора підлягають частковому задоволенню із стягненням шкоди, завданої військовому майну, на користь держави в особі військової частини [NUMBER] . Вирішуючи питання про розподіл судових витрат між сторонами суд виходить з положення ч. 1 ст. 141 ЦПК України відповідно до якого судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Позовні вимоги військової частини [NUMBER] до [PERSON] задоволено в повному обсязі, а тому судовий збір, що мав бути сплачений позивачем з урахуванням ціни позову та мінімального розміру судового збору при поданні позову юридичною особою, в сумі 1921,00 грн., який, в даному випадку, звільнений від сплати судового збору, підлягає стягненню з відповідача на користь держави. В задоволенні позовних вимог Міноборони до [PERSON] відмовлено, але позивач звільнений від сплати судового збору, відповідно, витрати по сплаті ним судового збору підлягають віднесенню за рахунок держави. На підставі\~викладеного,\~

Outcome: partial