Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-20 00:00:00

До Харківського районного суду Харківської області звернулась [PERSON] з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому з урахуванням уточнень позовних вимог, просить визначити додатковий строк тривалістю три місяці для прийняття спадщини, яка залишилась після смерті її матері [PERSON], померлої 03 листопада 2011\~року, та яка складається із земельної ділянки для обслуговування жилого будинку і господарських будівель площею 0,1500\~га та земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства площею 0,0123 га, які розташовані на території смт.\~Пісочин, вул.\~Партизанська,\~12. Свої позовні вимоги позивач обгрунтовує тим, що її мати, [PERSON], померла 03.11.2011 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія І-ВЛ №\~332328 від 03.11.2011\~року. Після її смерті відкрилась спадщина на земельні ділянки на території смт.\~Пісочин, вул. Партизанська, 12, а саме для обслуговування жилого будинку і господарських будівель площею 0,1500\~га та для ведення особистого селянського господарства площею 0,0123\~га. За життя померлою було складено заповіт 26.02.1991 року, посвідчений державним нотаріусом Другої державної нотаріальної контори Харківського району [PERSON] та зареєстрований у реєстрі за № 1-382, за яким все майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що належить спадкодавцю на день смерті, заповідалось позивачу. На земельній ділянці розташований житловий будинок, який був отриманий позивачем від її матері [PERSON] у власність на підставі договору дарування від 08.05.1997р. Про те, що [PERSON]К було складено заповіт на користь позивача, остання дізналась, коли почала збирати документи для оформлення права власності на земельну ділянку, яка на думку позивача належала їй на праві власності автоматично після смерті матері, оскільки на ній розташований належний позивачу житловий будинок, для чого позивачем 19.09.2016р. була видана довіреність, зокрема, на [PERSON], який 30.09.2016р. звернувся до нотаріальної контори із заявою про видачу на імя [PERSON] свідоцтва про право на спадщину. Державним нотаріусом Другої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON], оскільки було пропущено шестимісячний термін, наданий для прийняття спадщини, в звязку з чим [PERSON] звернулась до суду із позовною заявою про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини. Представник позивача в судове засідання не зявився та надав до суду заяву, згідно якої, заявлені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просить справу розглянути за його відсутності. Представник відповідача в судове засідання не зявився та надав до суду заяву, згідно якої, проти задоволення позовних вимог не заперечує, просить справу розглянути за його відсутності. Виходячи з наведеного, та з того, що в матеріалах справи є достатньо доказів, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити рішення в справі. Дослідивши надані суду докази, судом встановленого наступне. Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР\~№ 100492 від 04.06.2003р. [PERSON] належать земельна ділянка для обслуговування жилого будинку і господарських будівель площею 0,1500\~га та земельна ділянка для ведення особистого селянського господарства площею 0,0123 га. Право власності на вказану земельну ділянку було зареєстровано на підставі рішення VI сесії XXIV скликання Пісочинської селищної ради від 03.03.2003р. [PERSON] померла 03.11.2011р., що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м.\~Харкову Харківського міського управління юстиції серія І-ВЛ №\~332328 від 03.11.2011\~року, актовий запис № 14453. 26.02.1991 року померлою було складено заповіт, посвідчений державним нотаріусом Другої державної нотаріальної контори Харківського району [PERSON] та зареєстрований у реєстрі за № 1-382, за яким все майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що належить спадкодавцю на день смерті, заповідалось дочці померлої [PERSON]. 30.09.2016р. державним нотаріусом Другої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області [PERSON] за заявою представника позивача [PERSON] про видачу на імя [PERSON] свідоцтва про право на спадщину, було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті [PERSON], оскільки було пропущено шестимісячний термін, наданий для прийняття спадщини. Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна станом на 07.10.2016р. [PERSON] на праві власності належить житловий будинок розташований на земельній ділянці за адресою смт.\~Пісочин, вул. Партизанська, 12, який був отриманий позивачем у власність від її матері [PERSON] на підставі договору дарування від 08.05.1997р. Відповідно до\~ст. 1216 ЦК України\~спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини)від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). Згідно\~ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або законом. Статтею 1218 ЦК України\~встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи. Відповідно п. 5\~ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Як вбачається із відповіді державного нотаріуса Другої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області будь-яких заяв від спадкоємця [PERSON] в шестимісячний термін до нотаріальної контори не надходило, позивач від прийняття спадщини не відмовлялась. Спадкові справи після смерті [PERSON] також не заводились. Відповідно до ч. 1\~ст. 1272 ЦК України, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Згідно ч. 3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Судом встановлено, що позивачем був пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини після смерті матері [PERSON], при цьому суд погоджується з доводами позивача про те, що такий строк ним був пропущений з поважних причин. Наявність зазначених позивачем обставин свідчить про те, що у нього були поважні причини, повязані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. При таких обставинах, суд визнає причину пропуску строку на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини поважною та вважає за можливе надати позивачу додатковий строк терміном два місяці з моменту набрання рішенням законної сили. Відповідно до ч. 3\~ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому\~ст. 1269\~ЦК України\~та набути право на спадщину відповідно до ч. 5 ст.\~1268, статей\~1296 - 1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини. Виходячи з вищевикладеного, суд вважає, що позовні вимоги [PERSON] є обґрунтованими, не суперечать закону та підлягають задоволенню. На підставі викладеного і

Outcome: approved