Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-12 00:00:00

До суду надійшов позов\~ [PERSON] до Первомайської міської\~ради Миколаївської\~області про визнання права власності на присадибну земельну ділянку площею 0,0944га для обслуговування житлового будинку за адресою: [ADDRESS] .\~ В позовній заяві позивачка зазначила, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , посвідченого державним нотаріусом Першої Первомайської державної нотаріальної контори Миколаївської області 04.06.2020р., вона є власницею будинку з господарськими та побутовими спорудами та будівлями за адресою: [ADDRESS] . Вважає, що у зв`язку з переходом до неї права власності на зазначений будинок, до неї також й перейшло право власності на земельну ділянку, на якій розміщений будинок. Державний акт на право приватної власності на землю був виданий на ім`я попереднього власника будинку [PERSON] , який помер. Ухвалою від 11.12.2020р. позовна заява прийнята до розгляду, відкрите провадження у справі, постановлено проводити розгляд справи в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначене на 23.12.2020р., визначені строки для подачі заяв по суті. Ухвалою суду від 23.12.2020р. підготовче засідання відкладене на 04.01.2021р. та витребувана за клопотанням представника позивача з Першої Первомайської державної нотаріальної контори копія спадкової справи, яка була заведена після смерті [PERSON] , який помер [INFO] в м. Первомайську Миколаївської області. 04.01.2021р. підготовче засідання відкладене на 13.01.2021р. для отримання інформації зі спадкового реєстру про наявність спадково справи, заведеної після смерті [PERSON] На підготовче за сідання представник позивачки надала заяву, в якій просила провести засідання без її участі. Від представника відповідача до суду надійшла заява про визнання позову та розгляд справи без його участі. Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Частини 1, 4 статті 206 ЦПК України визначають, що відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. Враховуючи викладене, те, що визнання представником відповідача позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає за можливе розглянути справу у підготовчому засіданні. Оскільки учасники справи на судове засідання не з`явились, відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку. На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [PERSON] , посвідченого державним нотаріусом Першої Первомайської державної нотаріальної контори Миколаївської області 04.06.2020р., вона є власницею будинку з господарськими та побутовими спорудами та будівлями за адресою: [ADDRESS] . Право власності за позивачкою зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно. На підставі рішення виконкому №299 Первомайської міської ради від 16.11.1993р. право власності на земельну ділянку площею 0,0944га, розташовану за адресою: [ADDRESS] , та передану для обслуговування житлового будинку передане [PERSON] . Згідно запису акта про смерть №657 від 02.08.1999р. [PERSON] помер [INFO] . Відповідно до Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру, станом на 04.01.2021р. інформація щодо заведення спадкової справи після його смерті відсутня. Отже, Первомайська міська рада Миколаївської області є належним відповідачем у справі. Відповідно до ст.. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною першою статті 377\~ЦК України передбачено, що до особи, яка набула право власності на житловий будинок (крім багатоквартирного), будівлю або споруду, переходить право власності, право користування на земельну ділянку, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення в обсязі та на умовах, встановлених для попереднього землевласника (землекористувача). Згідно частини першої статті 120\~Земельного кодексу\~України уразі набуття права власності на жилий будинок, будівлю або споруду, що перебувають у власності, користуванні іншої особи, припиняється право власності, право користування земельною ділянкою, на якій розташовані ці об`єкти. До особи, яка набула право власності на жилий будинок, будівлю або споруду, розміщені на земельній ділянці, що перебуває у власності іншої особи, переходить право власності на земельну ділянку або її частину, на якій вони розміщені, без зміни її цільового призначення. Вказані норми встановлюють єдність юридичної долі земельної ділянки та розташованих на ній будівель і споруд. Статтею 381\~ЦК України визначено, що садибою є земельна ділянка разом з розташованими на ній житловим будинком, господарсько-побутовими будівлями, наземними і підземними комунікаціями, багаторічними насадженнями. У разі відчуження житлового будинку вважається, що відчужується вся садиба, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір присадибної ділянки (для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд), на отримання якої в містах із земель державної або комунальної власності мають право громадяни України, складає не більше 0,10 гектара (пункт «г» частини першої статті 121 ЗК України). Відповідно до статті 1216\~ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України). За змістом статті 1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до частини другої та третьої статті 1225\~ЦК України до спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені. До спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, яка необхідна для їх обслуговування, якщо інший її розмір не визначений заповітом. Пленум Верховного Суду України у пункті 10 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив судам, що положення статті 1225\~ЦК України про те, що при переході до спадкоємців права власності на житловий будинок, інші будівлі та споруди до них переходить право власності або право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені, і у розмірі, який необхідний для їх обслуговування, якщо інший її розмір не визначений заповітом, необхідно розуміти так, що така ділянка переходить у власність або користування спадкоємців, якщо її було надано в установленому порядку, в межах, визначених при наданні, за умови, що спадкодавець не складав заповіту щодо розпорядження земельною ділянкою, належною йому на праві власності. Виходячи зі змісту вищевказаних норм, до спадкоємців житлового будинку, інших будівель та споруд переходить право власності або право користування земельною ділянкою, яка, з урахуванням нормативів, була виділена для будівництва та обслуговування житлового будинку, інших будівель та споруд. Статтею 328\~ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до статті 392\~ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. На підставі викладеного вище суд вважає, що позов обґрунтований та належить задоволенню в повному обсязі.

Outcome: approved