Jurisdiction: civil
Date: 2020-12-02 00:00:00

До Троїцького районного суду Луганської області надійшов вищезазначений позов, в обґрунтування якого\~ зазначено, що позивач є сином [PERSON] , яка померла [INFO] в м. Луганську. 04 червня 2019 року рішенням Старобільського районного суду Луганської області встановлено факт смерті [PERSON] свідоцтво про смерть матері, позивач звернувся до нотаріуса в м. Старобільськ із заявою про оформлення спадщини матері, однак нотаріусом було відмовлено йому у оформленні спадщини, в зв`язку з пропуском строку прийняття спадщини і відсутності доказів проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини. Позивач вважає, що пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки він мешкав у м. Луганську, на тимчасово окупованій території України, де відсутнє пряме транспортне сполучення. Його мати мешкала і померла у м. Луганську і для офіційної реєстрації її смерті потрібно було отримати рішення суду та свідоцтво про смерть. Такі дії вимагали часу і коштів та інше. На підставі викладеного, просить встановити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини не менше трьох місяців з дати набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою суду від 20.03.2020 відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання та надано відповідачу строк на подання відзиву на позов. Ухвалою суду від 08.10.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. В судове засідання позивач та представник позивача не з`явились, надали суду заяву, в якій просили розглянути справу за їх відсутності. На позовних вимогах наполягають. Відповідач в судове засідання не з`явився, суду надав заяву про розгляд справи без його участі. Проти задоволення позовних вимог не заперечує. Виходячи з вищевикладеного, а також положень ч.3 ст.211 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд вважає, що судовий розгляд справи можливий за відсутності осіб, які беруть участь у справі. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть учать у справі, у відповідності до вимог ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснюється. Суд, дослідивши надані письмові докази в їх сукупності, приходить до наступного. Відповідно до ст.\~16\~ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів можуть бути зокрема визнання прав. У відповідності до ст.\~20\~ЦК України право на захист своїх прав особа здійснює на власний розсуд. Судом встановлено, що рішенням Старобільського районного суду Луганської області від 04.06.2019 встановлений факт смерті [PERSON] , яка померла [INFO] у м. Луганську (а.с. 10-11). 10 липня 2019 Відділом ДРАЦС по Старобільському району та місту Брянка Головного ТУЮ у Луганській області видане свідоцтво про смерть відносно [PERSON] серії [NUMBER] від 10.07.2019 ( а.с. 7). Факт родинних відносин між позивачем та його померлою матір`ю [PERSON] підтверджується копією свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 10.01.1969 (а.с. 13). Рішенням Старобільського районного суду Луганської області від 30.10.2020 встановлено факт того, що [PERSON] , [INFO] , є рідним сином [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] . Позивач вважає, що пропустив встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки він мешкав у м. Луганську, на тимчасово окупованій території України, де відсутнє пряме транспортне сполучення. Його мати мешкала і померла у м. Луганську і для офіційної реєстрації її смерті потрібно було отримати рішення суду та свідоцтво про смерть. Такі дії вимагали часу і коштів та інше. На виконання ухвали Троїцького районного суду Луганської області від 18 червня 2020 року щодо кола спадкоємців та обсягу спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON] , представником позивача надана заява з додатками, в якій зазначено, що спадкоємцями майна [PERSON] є позивач [PERSON] , відповідач [PERSON] та [PERSON] , який є громадянином та мешканцем Російської Федерації та який спадщини не прийняв і навіть відмовився від прийняття частки у спадщині після смерті матері [PERSON] , про що вчинив відповідну нотаріальну заяву(а.с. 61, 62, 63). Щодо обсягу спадщини, то до її складу входить квартира, розташована за адресою: [ADDRESS] (а.с. 68, 69-70, 71, 72). За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Позивач посилається на те, що своєчасно спадщину не прийняв через те, що він мешкав у м. Луганську, на тимчасово окупованій території України, де відсутнє пряме транспортне сполучення. Його мати мешкала і померла у м. Луганську і для офіційної реєстрації її смерті потрібно було отримати рішення суду та свідоцтво про смерть. Такі дії вимагали часу і коштів та інше. Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна. Відповідно до ч.6 п.24 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з підстав доведеності поважності причин пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини. На підставі ст.\~1220,\~1268,1269,1270,\~1272 ЦК України,\~\~

Outcome: approved