Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-20 00:00:00

До суду з позовом звернувся [PERSON] до [PERSON], [PERSON] про усунення перешкод у користуванні квартирою, загальним коридором та відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що йому належить квартира за адресою: [ADDRESS]. На сьогоднішній день він мешкає за даною адресою зі своєю дружиною. У 2008 році його сусіди, що мешкають за адресою: [ADDRESS], самовільно відгородили частину сходового майданчика та встановили металеві двері. На зайнятій території вони розмістили власні речі: вішалку з верхнім одягом, взуття, дитячу коляску, дитячий велосипед, стільці, килимок, встановили стелажі з банками, мішками тощо, чим загородили прохід до електричних мереж та устаткування. Влітку 2011 року позивач робив у власній квартирі №103 ремонт. Доводилося заносити в квартиру будматеріали та виносити будівельне сміття. Для цього доводилося проходити крізь встановлені металеві двері по відгородженій території. Це завдавало великих труднощів, тому що не можливо було нічого винести та занести. В той же час Відповідачка обіцяла, що забере свої речі, коли позивач переїде у квартиру, але цього не сталось. Протягом тривалого часу у позивача з сусідами виникають суперечки через самовільно встановлені металеві двері, неприємні запахи та велику кількість сусідських речей у коридорі загального користування. Станом на сьогоднішній день до квартири №104 в'їхали сестра Відповідачки, її чоловік та їх маленька дитина, речей на огородженій території стало ще більше. Позивачу доводиться весь час відкривати металеві двері для провітрювання коридору загального користування. Відповідачка знову пообіцяла йому, що чоловік сестри зробить у приміщенні вентиляцію, але жодної обіцянки не було виконано. Відповідач також зазначає, що Відповідачка неодноразово викликала міліцію та зверталась з заявами до дільничного інспектора, стверджуючи, що він спричиняю скандали, в яких використовує на її адресу ненормативну лексику, залякує її дітей, хоче знести її двері, тощо. Він був вимушений витрачати свій особистий час та їхати у Люботин до відділу міліції для розмови з дільничним для дачі пояснень з приводу цих заяв. На підставі неприязних стосунків з приводу самовільно встановлених металевих дверей, неприємного запаху та великої кількості сусідських речей у коридорі загального користування Відповідачка почала розповсюджувати про позивача та його дружину неправдиві факти та інформацію. Відповідач стверджує, що Відповідачка самовільно, всупереч нормам чинного законодавства відгородила частину сходового майданчика та встановила металеві двері, Відповідачка навмисно розповсюджує про нього неправдиві факти та інформацію. Таким чином, позивач змушений був звернутися до суду з позовом для захисту своїх прав. Позивач в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та у зв'язку з неодноразовою неявкою відповідача просить ухвалити заочне рішення по справі. Відповідачі [PERSON] та [PERSON] у судове засідання не з'явились, належним чином повідомлені про день та час розгляду справи судовою кореспонденцією, в зв'язку з чим, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності. Третя особа до суду не з'явилася, була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, в зв'язку з чим, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності. На підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України. Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного. Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 06.03.2008 р., виданого виконкомом Пісочинської селищної ради Харківського району на підставі рішення виконкому Пісочинської селищної ради від 12.02.2008 за номером 198, мені, [PERSON], належить квартира за адресою: 62418, Україна, [ADDRESS]. (а.с.42). Згідно довідки ТОВ «Мобількомунсервіс» від 15.07.2014 р. №697, за адресою: [ADDRESS], зареєстрована дружина [PERSON] - [PERSON], 1984 р.н. (а.с.44). Відповідно до п. п. 2.2 «Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій від 19.10.2004 р. № 126, які згідно із положеннями Закону України «Про пожежну безпеку» (статті 4-7) є обов'язковими для виконання всіма центральними і місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями (незалежно від виду їх діяльності та форм власності), посадовими особами та громадянами, забезпечення пожежної безпеки в житлових будинках державного, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів (далі - ЖБК) покладається на власників цих будинків або на уповноважені ними органи, а в житлових приміщеннях (квартирах) - також і на квартиронаймачів (членів ЖБК). Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства № 76 від 17.05.2005 року, були затвердженні «Правила утримання житлових будинків та прибудинкової території» відповідно до п. 3.1.14 яких розміщення у допоміжних приміщеннях побутових речей, обладнання, інвентарю та інших предметів не допускається. Входи на сходові клітки і горища, а також підходи до пожежного обладнання й інвентарю не повинні бути захаращеними. Відповідно до п. п. 5.9, 5.13 ДБН В.1.1.7-2002 «Пожежна безпека об'єктів будівництва», виходи відносяться до евакуаційних, якщо вони ведуть із приміщень будь-якого надземного поверху, крім першого: через коридор, хол, фойє до сходової клітки або сходів типу СЗ; безпосередньо до сходової клітки або сходів типу СЗ; у сусіднє приміщення на тому ж поверсі, яке забезпечено виходами, зазначеними в підпунктах а) та б), за винятком випадків, обумовлених НД. З будинку, з кожного поверху та з приміщення слід передбачати не менше двох евакуаційних виходів, за винятком випадків, обумовлених НД. Пунктом 4.3.1 «Правила пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій від 19.10.2004 № 126, встановлено, що евакуаційні шляхи і виходи повинні втримуватися вільними, нічим не захаращуватися і у разі виникнення пожежі забезпечувати безпеку під час евакуації всіх людей, які перебувають у приміщеннях будівель та споруд. Пунктом 4.3.11 «Правила пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій від 19.10.2004 № 126, встановлено, що не допускається: улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей; захаращувати шляхи евакуації (коридори, проходи, сходові марші і площадки, вестибюлі, холи, тамбури тощо) меблями, обладнанням, різними матеріалами та готовою продукцією, навіть якщо вони не зменшують нормативну ширину. Таким чином, вимога позивача про зобов'язання відповідачів демонтувати металеві двері, які знаходяться в тамбурі квартир №103 та №104 за адресою: [ADDRESS] та звільнити тамбур від власних речей є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню. За змістом ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої в наслідок порушення її прав і така шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до п.3 ч.2 ст.23 ЦК України, моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Як роз'яснює Пленум Верховного Суду України в п.5 своєї Постанови №4 від 31.03.1995 р. «про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (з наступними змінами) при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди суд обов'язково повинен з'ясувати: наявність такої шкоди, чим підтверджується факт заподіяння позивачу моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру. Суд вважає, що в результаті неправомірних дій відповідача, позивачу була заподіяна і моральна шкода, яка виразилась в негативних емоціях та стресі, який він пережив у зв'язку з неможливістю нормально користуватися своїм майном, моральних та душевних стражданнях, пов'язаних з неможливістю тривалий час користуватися коридором та квартирою за призначенням; порушенням нормальних життєвих зв'язків. Таким чином, враховуючи вказані обставини, ступінь та тривалість моральних страждань, завданих позивачу, виходячи з принципу розумності та справедливості, суд вважає, що позовні вимоги в цій частині підлягають частковому задоволенню та з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню моральна шкода в розмірі 1000,00 грн. Відповідно до ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору у сумі 243 грн. 60 коп., а також витрати на правову допомогу у розмірі 3000,00 грн., що підтверджуються копією договору, актом прийому-передачі виконаних робіт від 08.04.2014 р. до договору про надання юридичних послуг та квитанцією (а.с.11-14),

Outcome: partial