Jurisdiction: civil
Date: 2019-09-18 00:00:00

Заступник керівника Одеської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Одеської міської ради звернувся до суду з позовом до [PERSON] про стягнення 286\~752 грн. Ухвалою Приморського районного суду м.Одеси від 14.05.2019 року прийнято до розгляду та відкрито провадження в цивільній справі за позовом\~ заступника керівника Одеської місцевої прокуратури №3 в інтересах держави в особі Одеської міської ради до [PERSON] про стягнення 286\~752 грн. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 08 серпня 2019 року закрито підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті. Представник Одеської місцевої прокуратури №3 - Місюрко Г.А. та представник Одеської міської ради - Петренко С.В. у судовому засіданні позовні вимоги підтримали. Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Станом на 19.09.2019 року відповідачем відзиву до суду не подано. Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами ( ч.8 ст.178 ЦПК України). У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, додані до неї документи приходить до висновку, що даний позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Згідно ч.2\~ст.509 ЦК України\~зобовязання виникають з підстав, встановлених\~статтею 11 цього Кодексу. Підставами виникнення цивільних прав та обовязків, зазначеними\~ст.11 ЦК України, є, окрім іншого,\~договори та інші правочини, цивільні права можуть виникати безпосередньо\~з актів цивільного законодавства,\~у випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обовязки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади АР Крим або органів місцевого самоврядування. Судом встановлено, що на підставі Декларації № ОД 143170821880 від 23.03.2017 про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності, замовником [PERSON] проведена реконструкція частини нежитлових приміщень кафе «Еквадор» без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані, за адресою: [ADDRESS] . Загальна площа об`єкту після реконструкції складає 373,9 кв.м. Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно [PERSON] належить нежитлове приміщення кафе «Еквадор» за адресою: [ADDRESS] , загальною площею 247,6 кв. м. Згідно ч. 2, ч. 3 ст.\~40\~Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті,\~зобов`язаний\~взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Відповідно до ч. 9 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь - не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. За змістом ч. 1, 6, 8ст. 40 вищезазначеного Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону. Граничний розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту з урахуванням інших передбачених законом відрахувань не може перевищувати: 10 відсотків загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта - для нежитлових будівель та споруд; та визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками. Отже, як вбачається з наведеної норми,\~зобов`язання\~взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту на відповідача покладено актом цивільного законодавства, незалежно від наявності чи відсутності\~договору\~між сторонами по справі щодо пайової участі у розвитку інфраструктури. Як вбачається із матеріалів справи, [PERSON] зі зверненням про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту до органів місцевого самоврядування не зверталась, відповідні кошти пайової участі замовником будівництва сплачено не було. Зазначене підтверджується листом Управління капітального будівництва Одеської міської ради від 29.11.2018 № 02-04/2474 (а.с.24). Приймаючи до уваги збільшення площі об`єкта містобудування, розташованого за адресою: [ADDRESS] , [ADDRESS] та відсутність договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси з виконавчим комітетом Одеської міської ради, Управлінням капітального будівництва Одеської міської ради з урахуванням ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» неодноразово були направлені листи на адресу [PERSON] з вимогою надати до управління необхідні документи для визначення розміру пайової участі при реконструкції частини нежитлових приміщень кафе «Еквадор» без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані, за адресою: [ADDRESS] . Однак дані листи поверталися до управління капітального будівництва Одеської міської ради з відміткою «за закінченням терміну зберігання». Відповідно до витягу з Протоколу №68 засідання комісії з визначення пайової участі замовника у розвитку інфраструктури міста Одеси від 01.02.2019 року розглянуто питання щодо визначення для [PERSON] розміру пайової участі при реконструкції частини нежитлових приміщень кафе «Еквадор». Рішенням Комісії встановлено пайову участь замовника на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси для [PERSON] при реконструкції вищевказаного об`єкту у розмірі 286 752 грн. Відповідно до Положення про управління капітального будівництва Одеської міської ради, затвердженого рішенням Одеської міської ради від 28.02.2011 року № 384-IV, Управління здійснює складання, оформлення, реєстрацію та видачу договорів про пайову участь замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси, які укладаються між виконавчим комітетом Одеської міської ради та Замовниками, а також веде облік надходжень грошових коштів від Замовників за договорами про пайову участь. На підставі рішення Комісії Управлінням капітального будівництва Одеської міської ради на адресу [PERSON] 05.02.2019 направлено листа № 02-05/255-07 з оригіналами договорів про пайову участь замовника у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси для їх підписання у термін до 22.02.2019 року з наданням графіку оплати пайової участі. Даний лист був отриманий [PERSON] 16.02.2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Однак, у встановлений термін підписані договори про пайову участь замовника у створені і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Одеси до Управління КБ ОМР від [PERSON] не надходили. Отже, [PERSON] \~не виконала покладений на неї\~Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності»\~обов`язок щодо укладення договору про пайову участь і не зверталась до позивача з приводу укладення такого договору, хоч як свідчить аналіз положень ч. 2, 3, 9 ст. 40 Закону № 3038-VІ, обов`язок ініціювати укладення договору про пайову участь покладено саме на замовника будівництва. Укладення договору про пайову участь в силу прямої вказівки закону є обов`язком відповідача, від виконання якого вона ухилилась. Ухилення замовника будівництва від укладення договору про пайову участь до прийняття об`єкта нерухомого майна в експлуатацію є порушенням зобов`язання, прямо передбаченого чинним законодавством. Невиконання такого зобов`язання добровільно не звільняє замовника будівництва від обов`язку укласти договір про пайову участь, у тому числі й після прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію та в разі не укладення договору є підставою для примусового стягнення з відповідача сум заборгованих місцевому бюджету. Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду України від 11.10.2017 року, 09.08.2017 року, 01.02.2017 року. Разом із тим, згідно зі статтею 22\~ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права (неотримання обов`язкових платежів), має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Згідно\~ст.\~1166\~ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Отже, для застосування відповідальності та стягнення збитків необхідною умовою є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дія чи бездіяльність), збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника, збитками та вини. Виходячи з наведеного, суд дійшов висновку, що неправомірна бездіяльність відповідача щодо його\~обов`язку взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, який кореспондується зі зверненням відповідача до органів місцевого самоврядування із заявою про укладення такого договору, є протиправною формою поведінки, внаслідок якої Одеська міська рада була позбавлена права отримати на розвиток інфраструктури населеного пункту відповідну суму коштів, яка охоплюється визначенням упущеної вигоди (збитків). При цьому наслідки у виді упущеної вигоди перебувають у безпосередньому причинному зв`язку із неправомірною бездіяльністю відповідача. Таким чином, із матеріалів справи вбачається, наявність факту у діях відповідача (протиправна бездіяльність) усіх елементів складу цивільного правопорушення для покладення на неї обов`язку відшкодувати збитки. Згідно з статтею 145 Конституції України права органів самоврядування захищаються у судовому порядку. Бюджетна система України згідно ст. 7 Бюджетного кодексу України ґрунтується на таких принципах: збалансованості, повноти, обґрунтованості, цільового використання бюджетних коштів, відповідальності учасників бюджетного процесу тощо. Одним із принципів, на яких ґрунтується бюджетна система України, є принцип цільового використання бюджетних коштів, який полягає в тому, що бюджетні кошти використовуються тільки на цілі, визначені бюджетними призначеннями. Відповідно до п. 4-1 ч. 1 ст. 71 Бюджетного кодексу України кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту спрямовуються до бюджету розвитку місцевого бюджету. Частиною 3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Бюджетом розвитку згідно з п. 19 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визнаються доходи і видатки місцевого бюджету, які утворюються і використовуються для реалізації програм соціально-економічного розвитку та зміцнення матеріально-фінансової бази. Статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що кошти, отримані як пайова участь замовників об`єктів містобудування, можуть використовуватися виключно на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населених пунктів. Відповідно до ст. 131-1 Конституції України прокуратура в Україні здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення Інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Згідно ст. 56 ЦПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача. При розгляді даної справи прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави через порушення інтересів держави, що виражається в порушенні норм законодавства під час невиконання відповідачем, визначеного законом, обов`язку щодо укладення договору пайової участі замовника будівництва у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури. Таким чином, суд надавши оцінку всім доказам, наявним в матеріалах справи приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі. Статтею 141 ЦПК України встановлено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Як вбачається\~з наданого\~платіжного доручення\~від 03.05.2019\~року (а.с.\~2)\~та квитанції\~від 03.05.2019\~року (а.с.\~12)\~прокуратура за\~подання даного\~позову до\~суду,\~сплатив судовий\~збір в\~розмірі 4\~301\~грн.\~28\~коп.,\~та 960,50\~грн.,\~що підлягає\~відшкодуванню,\~при цьому\~суд враховує\~роз`яснення надані\~Пленумом Вищого\~спеціалізованого суду\~України з\~розгляду цивільних\~і кримінальних\~справ у\~п.\~№39\~постанови №10\~від 17.10.2014\~року «Про\~застосування судами\~законодавства про\~судові витрати\~у цивільних\~справах».

Outcome: approved