Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-31 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернулась [PERSON] , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Токарєва Олена Геннадіївна, з позовом до Покровської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] померла баба позивачки [PERSON] в м. Ясинувата Донецької області, яка була зареєстрована та проживала за адресою: [ADDRESS] . Після її смерті відкрилась спадщина, у вигляді недоотриманої пенсії, яка знаходиться у відділенні АТ «Ощадбанк» України. Позивачка своєчасно не звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті свої баби, у зв`язку з тим, що баба позивача померла в м. Ясинувата Донецької області, тобто на території, яка тимчасово не контролюється українською владою. Під час встановлення на території України карантинних обмежень внаслідок поширення коронавірусної хвороби, у позивача була відсутня змога отримати документи, для встановлення факту смерті баби та отримати свідоцтво про смерть встановленого зразку на території України. 09.07.2021 позивач звернулась до суду з заявою встановлення факту смерті свої баби - [PERSON] , [INFO] отримала рішення, 21.07.2021 отримала свідоцтво про смерть спадкодавця та 26.07.2021 звернулась до державного нотаріуса Першої донецької міської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. В прийнятті заяви про прийняття спадщини їй було відмовлено, оскільки нею був пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини, про що надано відповідну постанову. Позивач вважає, що вказані обставини є поважною та достатньою причиною для поновлення строку для прийняття спадщини. Позивачка просить суд визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті баби - [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] терміном в три місяця. Ухвалою суду від 03 вересня 2021 року відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 01 жовтня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивачка та її представник в судове засідання не з`явились. Від представника позивачки надійшла заява про розгляд справи без її участі, заявлені позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Представник відповідача - Покровської міської ради до судового засідання не з`явився. До суду 04 жовтня 2021 року надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника міської ради та винести рішення на розсуд суду. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [INFO] в місті Ясинувата Донецької області померла баба позивачки [PERSON] , свідоцтво про смерть якої видано Покровським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 21 липня 2021 року (а.с.6, 7-9). Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді недоотриманої пенсії. Позивачка звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. 26 липня 2021 року постановою державного нотаріуса Першої донецької міської державної нотаріальної контори Сафронової Н.Л. позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті [INFO] її баби [PERSON] оскільки спадкоємиця у встановлений законом шестимісячний строк, спадщину не прийняла, заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк до нотаріальної контори не подала, фактів про прийняття спадщини не надала (а.с.12). \~ \~ \~ \~Згідно з інформацією, наданою Першою донецькою державною нотаріальною конторою від 21.09.2021 № 321/01-16 повідомлено, що 26 липня 2021 року із заявою (№101, спадкова справа №52/2021) про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом до майна померлої [INFO] [PERSON] звернулась її онука [PERSON] . Оскільки спадкоємець у встановлений законом строк не подав заяву про прийняття спадщини до майна померлої [PERSON] постановою № 219/02-31 від 26 липня 2021 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Окрім [PERSON] до нотконтори із заявами про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину до теперішнього часу ніхто не звертався. Свідоцтва про право на спадщину не видавалися. Заповіт [PERSON] за життя не залишила. В своїй заяві [PERSON] зазначила, що спадкоємицею померлої першої черги є дочка спадкодавця, [PERSON] , яка постійно проживає на окупованій території (а.с.24-26). Відповідно до статті 1216 ЦК України,\~ спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. На підставі\~статті 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272\~ЦК України визначено, що\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 24\~ Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. \~ \~ \~ \~При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. \~ \~ \~ \~Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення позивачці додаткового строку, судом встановлено, що баба позивачки [PERSON] померла [INFO] в місті Ясинувата Донецької області, яке входить до Переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження; у зв`язку з встановленням на території України карантинних обмежень внаслідок поширення коронавірусної хвороби (COVID-19) у позивачки була відсутня можливість отримати документи для встановлення факту смерті баби. Свідоцтво (українського зразку) про смерть спадкодавця отримано позивачкою лише 21 липня 2021 року, після чого вона звернулась до нотаріальної контори. Тому причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, наявність у позивача поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, заявлені позовні вимоги позивача про надання їй додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,\~\~

Outcome: approved