Jurisdiction: civil
Date: 2018-01-29 00:00:00

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшла позовна заява [PERSON], [PERSON] до [PERSON] про усунення перешкод щодо участі у вихованні та вільному спілкуванні з онуком. Свої вимоги позивачі обґрунтували тим, що 14 лютого 2017 року рішенням Дзержинського міського суду Донецької області було розірвано шлюб між їх сином [PERSON] та відповідачем [PERSON]. Від вказаного шлюбу вони мають сина [PERSON], [INFO]. З часу розірвання шлюбу відповідач перешкоджає позивачам бачитись та спілкуватись із онуком. Проте вони бажають приймати участь у його вихованні та розвитку і неприязні стосунки між відповідачем та сином позивачів не мають бути перешкодою у спілкуванні їх з онуком. Вони мають всі належні умови для перебування у них онука, наявні іграшки, книжки, та бажання приділяти онуку багато часу. Оскільки між ними та відповідачем не досягнуто згоди щодо їх участі у вихованні та розвитку онука, просили суд зобовязати [PERSON] усунути перешкоди в спілкування з їх онуком [PERSON], [INFO], та не перешкоджати їх участі у вихованні та вільному спілкуванні з дитиною, визначити порядок та спосіб участі у спілкуванні з дитиною, без присутності відповідача, зокрема: у випадку, якщо онук не відвідує дошкільний навчальний заклад, встановити побачення з онуком 1 тиждень на місяць з 9-00 год. понеділка до 19-00 год. неділі за місцем проживання позивачів; якщо онук буде відвідувати дошкільний навчальний заклад, встановити побачення з ним у наступному вигляді: вільне спілкування з онуком у дошкільному навчальному закладі або за місцем його перебування без присутності матері, та можливість забирати його з дошкільного навчального закладу за попередньою домовленістю із матірю, кожні вихідні дні першого тижня кожного місяця з 16-00 год. пятниці до 19-00 год. неділі перебування онука у діда та баби за місцем їх мешкання без присутності матері; у літній період: перші 3 тижні серпня перебування онука у діда та баби за місцем їх мешкання без присутності матері; період новорічних свят: 1 тиждень з 02 січня до 08 січня включно перебування онука у діда та баби за місцем їх мешкання без присутності матері; день народження онука: безперешкодна зустріч із онуком у місці його мешкання, надання можливості його поздоровлення, проведення часу та спілкування із онуком протягом 4 годин за межами його мешкання (кафе, кінотеатр, центр розваг дітей та ін.); день народження діда та баби: з 9-00 год. до 19-00 год. перебування онука у діда та баби за місцем їх мешкання без присутності матері. Позивачі [PERSON], [PERSON] та їх представник [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві. Відповідач [PERSON] та її представник [PERSON] в судовому засіданні заперечували проти позовних вимог, посилаючись на те, що дитина за віком та станом здоровя потребує постійного догляду з боку матері, тому вони заперечують проти спілкування позивачів та дитини у відсутність матері. Вважають, що спілкування дитини без присутності матері також негативно вплине на його подальшу поведінку. Крім того, позивачі є батьками [PERSON], який вклоняється від сплати аліментів, у теперішній час знаходиться в місцях позбавлення волі, що вказує на неналежне виховання його батьками. Представник органу опіки та піклування [PERSON] в судовому засіданні просив ухвалити рішення в інтересах малолітньої дитини та з урахуванням висновку органу опіки та піклування. Зясувавши обставини справи, дослідивши докази, подані на їх підтвердження, суд дійшов до висновку про можливість часткового задоволення позовних вимог, виходячи з наступного. Судом встановлено, що рішенням Дзержинського міського суду Донецької області № 225/6198/16-ц від 14 лютого 2017 року розірвано шлюб між [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], зареєстрований 02 листопада 2013 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дзержинського міського управління юстиції у Донецькій області, за актовим записом № 256, копія якого міститься в матеріалах справи. Від шлюбу [PERSON] та [PERSON] мають малолітню дитину [PERSON], [INFO], що підтверджується свідоцтвом про народження серія І-НО № 575626 від 01.03.2014 року (актовий запис № 48 складений 01 березня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дзержинського міського управління юстиції у Донецькій області), копія якого наявна в матеріалах справи. Позивачі у справі є дідом та бабою малолітнього [PERSON], [INFO], що підтверджується копією свідоцтва про народження батька дитини [PERSON] серія VIII-НО № 304166 від 01 березня 1990 року (актовий запис № 190 складений 01 березня 1990 року відділом ЗАГС Костянтинівським міськвиконкомом). Згідно паспортних даних позивачі [PERSON], [INFO], уродженка села Ялта Першотравневого району Донецької області, та [PERSON], [INFO], уродженець [INFO], мають зареєстроване місце проживання за адресою: [INFO]. Згідно довідки про склад їх сімї, виданої 23.11.2017 р. КП «СЄЗ» № 7, разом з позивачами зареєстровані також їх сини [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], які фактично з батьками не проживають з 2006 року. Санітарно гігієнічні та побутові умови житла позивачів задовільні, для дитини мається окрема кімната, обладнана місцем для сну і білизною, столом із шкільними приладами, іграшками, що підтверджується копією акту обстеження умов проживання, проведеного працівниками служби у справах дітей Костянтинівської міської ради 22 листопада 2017 року. З матеріалів справи вбачається, що позивачі мають позитивні характеристики з місць роботи та проживання, добре здоровя. Згідно паспортних даних відповідач у справі [PERSON], [INFO], уродженка міста Дзержинськ Донецької області, зареєстрована за адресою [INFO]. Проте, згідно акту Військово-цивільної адміністрації м. Торецьку Донецької області від 27.09.2017 року, фактично проживає із дітьми [PERSON], [INFO], та [PERSON], [INFO], в [ADDRESS]. Друга дитина відповідача [PERSON], [INFO], що підтверджується копією свідоцтва про народження серії І-НО № 445264 від 30.01.2012 р. (актовий запис № 9 складений 30 січня 2012 року Кіровською селищною радою міста Дзержинська Донецької області). Зазначена дитина в звязку із загальним захворюванням потребує домашнього догляду, що підтверджується довідкою Амбулаторії загальної практики сімейної медицини № 2 КЗ «Центр первинної медико-санітарної допомоги» м. Торецьк № 19/2 від 15.02.2017 р. В звязку з чим, відповідач перебуває в неоплачуваній відпустці по догляду за дитиною (витяг з наказу № 13 к-д по дошкільному навчальному закладу № 8 «Півник» Костянтинівської міської ради від 03.01.2017 р.). Згідно акту обстеження житлово-побутових умов відповідача, проведеного військово-цивільною адміністрацією м. Торецьк Донецької області 27.09.2017 р., умови для проживання дітей добрі. Малолітня дитина [PERSON], [INFO], перебуває в черзі до дошкільного навчального закладу № 12 «Мрія» м. Торецька з 14.08.2017 р., з 11.09.2017 р. дитина місцем у д/з забезпечена, що підтверджується довідкою Дошкільного навчального закладу № 12 «Мрія» Торецької міської ради за №54 від 11.09.2017 р. Відповідно до консультативного психологічного висновку від 16.11.2017 р., наданого КЛПЗ «Міський психоневрологічний диспансер м. Торецька», малолітня дитина [PERSON], [INFO], перебуває на початку кризи трьох років, дуже привязаний до матері, в її присутності більш активний, дисциплінований та впевнений у собі. Враховуючи початок вікової кризи та наявності не сформованості контролю за сечовим міхуром (енурез під питанням) рекомендовано створити навколо дитини спокійну, доброзичливу обстановку, прибрати всі стресогенні фактори, а саме розлуку із матірю, часті зміни місця проживання, домашні сварки в присутності дитини. Згідно листа служби у справах дітей Костянтинівської міської ради від 24 жовтня 2017 року, в звязку з тим, що фактично відповідач [PERSON] разом із дітьми проживає в [INFO] рекомендовано для вирішення спору та надання відповідного висновку звернутися до органу опіки та піклування Торецької міської ради за місцем перебування матері та дитини. З наданого службою у справах дітей військово-цивільної адміністрації м. Торецька листа від 21.11.2017 р. за № 1637 вбачається, що з проведеної службою співбесіди з матірю малолітньої дитини [PERSON], [INFO], - [PERSON] встановлено, що вона перестала давати дитину позивачам для спілкування після проявів негативної поведінки у дитини після спілкування з бабою та дідом та після неповернення ними дитини у домовлений час. Вона не проти спілкування баби та діда з дитиною, проте не за умов, зазначених в позовній заяві, а два рази на місяць по вихідним і лише на території масті Торецька в її присутності. Свої вимоги обґрунтувала вищезазначеним висновком та рекомендаціями психолога. Судом оглянуто надані відповідачем копію рішення Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області № 233/536/16-ц від 16 березня 2016 року про стягнення на її користь з сина позивачів [PERSON] аліментів на утримання сина [PERSON] у розмірі ? частки усіх видів заробітку, але не менше, ніж 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 05 лютого 2016 року до досягнення дитиною повноліття, та розрахунок боргу зі сплати аліментів, наданим Костянтинівським міськрайонним відділом державної виконавчої служби, який станом на 01.09.2017 року складає 11449,80 грн. Відповідно до ст. 3 «Конвенції про права дитини» від 20.11.1989 року, ратифікованою Україною 27.02.1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Згідно із ч.8 ст.7 Сімейного Кодексу України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини. Відповідно до ст. 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Згідно ст. 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу. Статтею 159 СК України передбачено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. За заявою заінтересованої сторони суд може зупинити виконання рішення органу опіки та піклування до вирішення спору. У разі ухилення від виконання рішення суду особою, з якою проживає дитина, суд за заявою того з батьків, хто проживає окремо, може передати дитину для проживання з ним. Особа, яка ухиляється від виконання рішення суду, зобов'язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини. Стаття 19 Сімейного Кодексу України регулює порядок участі органу опіки та піклування у захисті сімейних прав та інтересів та передбачає, що у разі виникнення спору у суді орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розвязання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні , а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Відповідно до ч.1 ст.11 Закону України «Про забезпечення організаційно-правових умов соціального захисту дітей сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування» органами опіки та піклування є державні адміністрації районів, районів міст Києва і Севастополя, виконавчі органи міських чи районних у містах, сільських, селищних рад. Стаття 1 Закону України «Про військово-цивільні адміністрації» від 03.02.2015 року визначає, що військово-цивільні адміністрації населених пунктів це тимчасові державні органи, що здійснюють на відповідній території повноваження сільських,селищних,міських, районних у містах, сільських, селищних рад. Згідно висновку від 18.01.2018 року за № 28-02/15, наданого військово-цивільною адміністрацією м. Торецька, про встановлення днів побачення [PERSON] та [PERSON] з малолітнім онуком, [PERSON], [INFO], є доцільним встановити [PERSON] та [PERSON] дні побачення з малолітнім онуком, [PERSON], [INFO], на найближчі 6 місяців, в присутності матері дитини, в суботу та неділю з 9-00 години до 19-00 години, та зобовязати [PERSON] забезпечити реалізацію прав малолітнього [PERSON] на безперешкодне спілкування з бабою [PERSON] та дідом [PERSON]. Враховуючи вік та стан здоровя дитини, позитивні характеристики позивачів, з яких вбачається, що спілкування діда та баби з дитиною буде нести позитивний вплив на розвиток дитини, з урахуванням консультативного психологічного висновку від 16.11.2017 р., наданого КЛПЗ «Міський психоневрологічний диспансер м. Торецька» та висновку від 18.01.2018 року за № 28-02/15, наданого військово-цивільною адміністрацією м. Торецька, про встановлення днів побачення, суд вважає, що в інтересах дитини буде доцільним задовольнити позов частково, а саме зобовязати відповідача [PERSON] усунути перешкоди для позивачів [PERSON], [PERSON] у вихованні та спілкуванні з онуком [PERSON], [INFO], шляхом визначення протягом перших шести місяців з дня набрання законної сили рішенням суду періодичних побачень баби та діда з онуком в присутності матері дитини один раз на тиждень у вихідні дні з 09.00 години до 19.00 години із дотриманням режиму дня дитиною та із завчасним повідомленням матері, але не менше ніж за добу, про день та час відвідування онука. Посилання відповідачів на те, що консультативний психологічний висновок від 16.11.2017 р., наданий КЛПЗ «Міський психоневрологічний диспансер м. Торецька» складено не професійно, суд не бере до уваги з наступних підстав. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Проте позивачі не надали до суду будь-яких доказів щодо вказаних обставин. Суд не бере до уваги посилання позивача щодо поганого впливу діда та баби на дитину, оскільки вихований ними батько дитини вклоняється від сплати аліментів з наступних підстав. Відповідно до ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Разом з тим, докази щодо несплати аліментів та іншої девіантної поведінки сина позивачів не є належними, оскільки характеризують особу батька дитини [PERSON], що не входить до предмета доказування, та відносини між батьком та дитиною самі по собі не можуть свідчити про недбале ставлення позивачів до виховання свого сина та онука. Згідно із ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки відповідно до вимог ч. 7 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за позов немайнового характеру кожним позивачем сплачено судовий збір окремим платіжним документом та вказані позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, з відповідача [PERSON] слід стягнути на користь позивача [PERSON] судовий збір, сплачений нею при подачі позову до суду в розмірі 640,00 грн., та на користь позивача [PERSON] судовий збір, сплачений ним при подачі позову до суду в розмірі 640,00 грн., що підтверджено відповідними квитанціями в матеріалах справи.

Outcome: partial