Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-13 00:00:00

До Нововодолазького районного суду Харківської області надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» в особі Зміївського відділення Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» до [PERSON] , в якій представник позивача просить стягнути з останнього вартість донарахованого об`єму природного газу в сумі 8617 гривень 37 копійок та сплачений судовий збір в розмірі 1921 гривня 00 копійок. В обґрунтування позовних вимог позивачем в позові зазначено, що [PERSON] є споживачем природного газу за місцем свого проживання на підставі заяви про приєднання до договору розподілу природного газу. 15 січня 2018 року представниками Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» проводилась перевірка газового лічильнику типу Gallus-2000 G-4, заводський номер 701232 в домоволодінні, власником якого є [PERSON] , під час якої виявлено позаштатний режим роботи лічильника. Вказана обставина була зафіксована Актом про виявлення порушення № 801 від 15 січня 2018 року, а лічильник направлений на проведення експертного дослідження. За результатами проведеної експертної перевірки лічильника газу, Державне підприємство «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» видано довідку про непридатність вказаного засобу № 39-1-3/02572 від 07 лютого 2018 року. Дефектним актом від 08 серпня 2017 року встановлено порушення цілісності мембран вимірювального механізму, забруднення та знос золотникової пари вимірювача та знос осі вимірювального механізму, внаслідок чого лічильник ремонту не підлягає. Акт про порушення від 15 січня 2018 року та первинну документацію проведеної експертної перевірки розглянуто на засіданні комісії Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» за відсутності [PERSON] , якого було повідомлено про час, дату та місце проведення засідання. У зв`язку із виявленими порушеннями [PERSON] було проведено перерахунок об`ємів спожитого природного газу виходячи з 70 % граничних об`ємів споживання за період з 02 жовтня 2017 року по 14 січня 2018 року та направлено претензію щодо сплати заборгованості. [PERSON] звернувся до позивача для укладення угоди реструктуризації виниклої заборгованості, в результаті чого сторони домовились про реструктуризацію боргу. Вартість донарахованого газу станом на 20 листопада 2018 року складала 10617 гривень 37 копійок, відповідачем було сплачено 2000 гривень 00 копійок у якості первинного внеску, а позивач надав розстрочку у погашенні заборгованості, яка склала 8617 гривень 37 копійок за період з 01 грудня 2018 року по 30 листопада 2019 року, з обов`язковим щомісячним внеском у сумі 718 гривень 16 копійок. Однак [PERSON] зобов`язання по погашенню суми боргу у розмірі 8617 гривень 37 копійок. систематично не виконував, що зумовило Публічне акціонерне товариство «Харківгаз» звернутись з даним позовом до суду. [PERSON] у відповідності до приписів статті 178 Цивільного процесуального кодексу України надав відзив на позовну заяву, щ обув зареєстрований за вхідним № 4612/19-вх від 02 липня 2019 року, відповідно до якого зазначив, що заперечує проти стягнення з нього вартості донарахованого об`єму природного газу в сумі 8617 гривень 37 копійок та сплаченого судового збору в розмірі 1921 гривня 00 копійок, оскільки Акт про порушення від 15 січня 2018 року № 801 був складений з порушенням вимог Кодексу газорозподільних систем, засідання комісії Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» було проведено за його відсутності, строк проведення експертної перевірки був порушений. На думку [PERSON] , довідка про непридатність до експлуатації вимірювального засобу № 39-1-3/02572 від 07 лютого 2018 року не відповідає вимогам чинного законодавства, а перерахунок об`ємів спожитого природного газу виходячи з 70 % граничних об`ємів споживання за період з 02 жовтня 2017 року по 14 січня 2018 року є необґрунтованим (а. с. 38 48). 11 липня 2019 року позивачем до суду було подано відповідь на відзив відповідно до статті 179 Цивільного процесуального кодексу України, у якому Публічне акціонерне товариство «Харківгаз» спростовує незаконність складеного Акту про порушення від 15 січня 2018 року № 801 з порушенням вимог Кодексу газорозподільних систем, зазначивши, що при складанні акту про порушення представник Оператора ГРМ зазначив в ньому про необхідність споживача (несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення. Про дату та місце проведення засідання комісії з розгляду актів про порушення, [PERSON] було повідомлено в передбаченому законом спосіб, що вбачається із відповідного акту, підписаного відповідачем. У зв`язку із заявою [PERSON] було прийнято рішення про перенесення засідання комісії на 20 квітня 2018 року, про що відповідача повідомлено письмово. На засідання комісії з розгляду актів [PERSON] не з`явився, тому воно обуло проведено за його відсутності та вирішено провести перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу. Крім того, як зазначив представник позивача, [PERSON] фактично визнав виниклу заборгованості, оскільки між ним та позивачем було укладено угоду реструктуризації виниклої заборгованості від 20 листопада 2018 року (а. с. 67 69). Ухвалою\~Нововодолазького\~районного суду Харківської області від 30 травня 2019 року відкрито провадження у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» до [PERSON] про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу. Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 26 серпня 2020 року задоволено клопотання представника позивача, Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» Ляшко О. Ю. про заміну позивача по справі. Замінено позивача у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» до [PERSON] про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу з Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» на Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» та провадження у справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до [PERSON] про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу зупинено до залучення до участі у справі правонаступників [PERSON] , який помер [INFO] . 11 травня 2021 року Нововодолазьким районним судом Харківської області постановлено ухвалу, якою поновлено розгляд цивільної справи з єдиним унікальним № 631/462/19 за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до [PERSON] про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу. Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 27 травня 2021 року задоволено клопотання представника позивача та витребувано від Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області належним чином завірену копію відкритої спадкової справи, заведеної після смерті [PERSON] , який помер [INFO] . Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області від 25 серпня 2021 року залучено до участі у цивільній справі з єдиним унікальним № 631/462/19 (провадження № 2/631/69/21) за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до [PERSON] про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, як правонаступника померлого [INFO] відповідача [PERSON] , його спадкоємця [PERSON] , [INFO] . Інших процесуальних дій (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову тощо) у цивільній справі\~за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до [PERSON] про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу, судом не вживалось. Уповноважений представник Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи були сповіщені завчасно відповідно до приписів Цивільного процесуального кодексу України. Скориставшись правом, наданим частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України, представник позивача [PERSON] на електронну адресу суду 14 вересня 2021 року надіслала заяву, що була зареєстрована за вхідним № ЕП-1393/21-вх., відповідно до якої просила суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, розгляд справи провести за відсутності представника позивача (а. с. 182). Відповідач, [PERSON] , у судове засідання теж не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи був сповіщений завчасно відповідно до вимог статті 128 Цивільного процесуального кодексу України. У відповідності до частини 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України відповідач 14 вересня 2021 року на адресу суду надав заяву, що була зареєстрована за вхідним № 5804/21-вх., відповідно до якої позовні вимоги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» визнав в повному обсязі, просив суд розгляд справи провести за його відсутності (а. с. 183). З цього приводу слід зазначити, що положеннями частини 1 статті 223 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Крім того, частиною 3 статті 211 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, мають право заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності. Про наявність такого клопотання у учасників процесу свідчать їх відповідні заяви, долучені до матеріалів справи. За таких обставин, приймаючи до уваги той факт, що судом створені необхідні умови для реалізації учасниками справи своїх процесуальних прав на участь в розгляді справи у суді, підстав для визнання необхідним надання сторонам особистих пояснень не має, суд вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності, при цьому відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши доводи, що наведені у позовній заяві, враховуючи заяву відповідача про визнання позовних вимог, здійснюючи правосуддя на засадах змагальності й рівності учасників судового процесу перед законом і судом, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи в межах заявлених вимог, перевіривши їх доказами, які були безпосередньо досліджені у судовому засіданні, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з наступних підстав та мотивів. Суд, вивчивши доводи позовної заяви, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувавши всі обставини справи в межах заявлених вимог та заперечень, перевіривши їх доказами, які були безпосередньо досліджені у судовому засіданні, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з наступних підстав та мотивів. Публічне акціонерне товариство «Харківгаз» здійснювало свою діяльність відповідно до Статуту, згідно до якого основним видом діяльності товариства, є, зокрема, надання послуг з розподілу природного газу, нафтового газу та газу (метану) вугільних родовищ. Вищезазначена діяльність товариства здійснюється на підставі виданої Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, ліцензії. Відповідно до Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань Публічне акціонерне товариство «Харківгаз» є юридичною особою (а. с. 24) Згідно Статуту Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», затвердженого загальними зборами акціонерів Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» (протокол загальних зборів № 1 від 16 квітня 2019 року), з підпункту 1.1.1. пункт 1.1 вбачається, що Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» (ідентифікаційний код 03359500) є новим найменуванням Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» (ідентифікаційний код 03359500) відповідно до Закону України «Про акціонерні товариства» (а. с. 119 125). В ході судового розгляду справи із наданих позивачем документів встановлено, що 01 квітня 2016 року між Публічним акціонерним товариством «Харківгаз», з однієї сторони, та [PERSON] , з другої сторони, був укладений договір про надання населенню послуг з газопостачання на підставі заяви про приєднання до умов договору розподілу природного газу (для побутового споживача), за умовами якого Зміївська філія Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» зобов`язалася безперервно надавати споживачеві послуги з постачання природного газу для побутових потреб за адресою: [ADDRESS] (персональний ЕІС-код як суб`єкта ринку природного газу 56Х33В92148464Р), параметри лічильника газу Gallus-2000-U G-4, № 701232, (а .с. 6). Зазначена обставина учасниками справи не оспорювалась та належним чином не спростована, а тому у суду не має сумнівів щодо достовірності цієї обставини та добровільності її визнання, а отже відповідно до частини 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України вона не підлягає доказуванню. 15 січня 2018 року представниками Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» проводилась перевірка газового лічильнику типу Gallus-2000 G-4, заводський номер 701232, встановленого за адресою: [ADDRESS] , власником якого за життя був [PERSON] , під час якої виявлено позаштатний режим роботи лічильника. Актом про порушення № 801 від 15 січня 2018 року зафіксовано факт виявлення позаштатного режиму роботи газового лічильника, а лічильник демонтований та направлений на проведення експертного дослідження, про що був складений Акт від 15 січня 2018 року, який підписаний представниками Оператора ГРМ та [PERSON] (а. с. 7 8). Відповідно до акту про демонтаж побутового лічильника газу від 15 січня 2018 року, лічильник газу Gallus-2000 G-4, заводський номер 701232, 2002 року випуску було розпломбовано 15 січня 2018 року, номер пломби 16853449 та на період проведення повірки споживачу встановлено перехідний патрубок (а. с. 9). [PERSON] вищевказані Акти підписав та визнав наявність виявленого правопорушення, заперечень з боку відповідача у вказаних актах щодо процедури проведення перевірки перевіряючими особами, не надходило (а. с. 7 8, 9). У зв`язку із необхідністю експертного дослідження газового лічильнику типу Gallus-2000 G-4, заводський номер 701232, демонтованого в домоволодінні, власником якого є [PERSON] , був складений протокол КП-6185 від 15 січня 2018 року, який також не містить заперечень та зауважень споживача (а. с. 10). Відповідно до проведеного експертного дослідження Державним підприємством «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» видано довідку № 39-1-3/02572 від 07 лютого 2018 року про непридатність вказаного засобу лічильника газу мембраного Gallus-2000 G-4, заводський номер 701232, у зв`язку із невідповідністю пункту 5.1.5 ДСТУ 3336-96. Дефектним актом від 08 серпня 2017 року встановлено порушення цілісності мембран вимірювального механізму, забруднення та знос золотникової пари вимірювача та знос осі вимірювального механізму, внаслідок чого лічильник ремонту не підлягає (а. с. 11). Акт про виявлене порушення № 801 від 15 січня 2018 року був розглянутий на засіданні комісії з розгляду актів про порушення Зміївського відділення Публічного акціонерного товариства ««Харківгаз». [PERSON] на засідання комісії не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час, дату та місце проведення засідання шляхом направлення запрошення на засідання комісії на 20 квітня 2018 року о 10 годину 00 хвилин (а. с. 12), яке було отримано останнім 19 квітня 2018 року, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення за № 6325100067119 (а. с. 13). Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Зміївського відділення Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» від 20 квітня 2018 року було розглянуто Акт про виявлене порушення № 801 від 15 січня 2018 року, яким виявлено роботу лічильника у позаштатному режимі внаслідок чого витрата природного газу обліковується не коректно (а. с. 14 15). З Акту розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 20 квітня 2018 року вбачається, що за період з 02 жовтня 2017 року по 14 січня 2018 року витрата газу за граничними об`ємами споживання склала 980.95 м?, при цьому за вказаний період на особовому рахунку споживача відображена витрата природного газу в обсязі 864.65 м?. Вартість донарахованого об`єму природного газу за цінами закупівлі Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» становить 10617 гривень 37 копійок (а. с. 16). Як убачається із матеріалів справи за життя [PERSON] акт про виявлене порушення № 801 від 15 січня 2018 року та рахунок на оплату вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу від 20 квітня 2018 року згідно вищевказаного акту про порушення не оскаржував, з позовом про визнання дій Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» неправомірними до суду не звертався. 26 квітня 2018 року за вихідним № Кноз.1-Сл-8914-0418 на адресу [PERSON] було направлено претензію та розрахунок збитків, згідно з яким збитки, завдані споживачем внаслідок порушення Правил надання послуг з газопостачання складають 10617 гривень 37 копійок (а. с. 18 19), яка отримана відповідачем 11 травня 2018 року, що підтверджується копією повідомлення про вручення поштового відправлення за № 6325100067798 (а. с. 20). Судом встановлено, що 20 листопада 2018 року між Зміївським територіальним підрозділом Публічного акціонерного товариства «Харківгаз», в особі старшого менеджера з продажів відділу продажів [PERSON] , з одного боку, та [PERSON] , який є власником будинку за адресою: [ADDRESS] (особовий рахунок [NUMBER] ), з іншого боку, була укладена угоди на погашення боргу, який виник внаслідок порушення споживачем вимог Кодексу газорозподільних систем за № 9, зі змісту якої вбачається, що вартість донарахованого газу станом на 20 листопада 2018 року складає 10617 гривень 37 копійок, первинний внесок по сплаті заборгованості складає 2000 гривень 00 копійок. Публічне акціонерне товариство «Харківгаз» надало споживачу розстрочку у погашенні заборгованості, яка складає 8617 гривень 37 копійок за період з 01 грудня 2018 року по 30 листопада 2019 року з обов`язковим щомісячним внеском у сумі 718 гривень 16 копійок (а. с. 21 22). Із довідки про заборгованість перед Публічним акціонерним товариством «Харківгаз» станом на 18 квітня 2019 року вбачається, що заборгованість [PERSON] (особовий рахунок [NUMBER] ) за період з 2018 року по 2019 рік складає 8617 гривень 37 копійок (а. с. 23). Вказаний розрахунок заборгованості споживачем не заперечувався та у встановленому законом порядку не спростовано. Як вбачається з позовної заяви відповідач зобов`язання по погашенню суми боргу у розмірі 718 гривень 16 копійок систематично не виконував. Сума заборгованості, яка склала 8617 гривень 37 копійок, станом на час розгляду справи в суді залишається невідшкодованою У договірних правовідносинах, що виникли між сторонами у справі, позивачем у повному обсязі виконані вимоги частини 1\~статті 714 Цивільного кодексу України\~та умови Договору, у свою чергу, [PERSON] були порушені вимоги статей 525, 526 Цивільного кодексу України, положення Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494. Таким чином, порушене право позивача на відшкодування збитків з боку відповідача, підпадає під дію вимог статей 610, 611, 1166 Цивільного кодексу України. Вирішуючи спірні правовідносини суд виходить з того, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України). Відносини між громадянами (споживачами природного газу) та газопостачальною організацією, регулюються Правилами постачання природного газу, затвердженими постановою\~Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015\~року\~№ 2496, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за № 1382/27827 (далі Правила постачання природного газу), Законом України «Про ринок природного газу» та Кодексом газорозподільних систем, затвердженим\~постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за №1379/27824. Частиною 2 статті 13 Закону України «Про ринок природного газу»\~визначено, що споживач зобов`язаний, зокрема: забезпечувати своєчасну та повну оплату вартості природного газу згідно з умовами договорів; не допускати несанкціонованого відбору природного газу; забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників оператора газотранспортної системи, оператора газорозподільної системи до вузлів обліку природного газу та з метою встановлення вузлів обліку газу; припиняти (обмежувати) споживання природного газу відповідно до вимог законодавства та умов договорів. У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом (частина 3\~статті 13 Закону України «Про ринок природного газу»). Відносини між суб`єктами ринку природного газу та оператором газорозподільних систем, регулюються нормами Кодексу газорозподільних систем, затвердженим\~Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494, в редакції, що діяли станом на день виникнення спірних правовідносин (далі Кодекс газорозподільних систем).. Кодексом газорозподільних систем визначено, що оператор газорозподільної системи (далі Оператор ГРМ) це суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно технологічного управління. Згідно з пункту 3 розділу 1 Правил постачання природного газу, постачання природного газу споживачу здійснюється на підставі договору постачання природного газу між постачальником та споживачем, який укладається відповідно до вимог цих Правил. \~Постачання природного газу побутовим споживачам здійснюється за договором, який має відповідати типовому договору постачання природного газу побутовим споживачам, що затверджується Регулятором та оприлюднюється в установленому порядку. Пункт 1 глави 1 розділу Х Кодексу газорозподільних систем вказує на те, що приладовий облік природного газу в ГРМ організовується та здійснюється з метою отримання та реєстрації за допомогою комерційного ВОГ інформації про об`єми передачі (розподілу, споживання) природного газу в точках вимірювання та подальшого її використання при забезпеченні комерційного обліку природного газу між суб`єктами ринку природного газу. Відповідно до пунктів 1, 2 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема Оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним ВОГ, візуального обстеження способів монтажу і обв`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Оператор ГРМ повинен здійснювати контрольний огляд вузла обліку у строки, визначені цим Кодексом. Перевірка комерційного ВОГ, а також контрольний огляд вузла обліку здійснюються у будь-який час доби та у присутності споживача (суміжного суб`єкта природного газу) або його представника, крім випадків, передбачених цим розділом. Оператор ГРМ та споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) при проведенні перевірки комерційного ВОГ чи його складових має право за власний рахунок проводити перевірку працездатності вузла обліку чи його складових за допомогою технічних засобів (заходів), зокрема шляхом встановлення (під`єднання) контрольних ЗВТ чи пересувних вимірювальних комплексів (пункт 5 глави 9 розділу Х Кодексу газорозподільних систем). Згідно з пункту 6 абзацу першого та абзацу другого пункту 7 глави 9 розділу X Кодексу газорозподільних систем у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про: 1) пошкодження пломб; 2) пошкодження ЗВТ (лічильника газу); 3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу; 4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору; 5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; 6) наявність несанкціонованого газопроводу; 7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в\~розділі XI цього Кодексу. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Представник Оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Споживач (несанкціонований споживач) та представники Оператора ГРМ під час виявлення порушення та складання акта про порушення мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявленого порушення чи інших дій та фактів, про що зазначається в акті про порушення. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження. Під час складання акта про порушення, акта про усунення порушення, акта про припинення/відновлення газопостачання тощо представниками Оператора ГРМ обов`язково фіксуються та зазначаються у вищезазначених актах показання лічильника газу (ЗВТ), за винятком випадків відмови у доступі до об`єкта споживача, де розташований лічильник газу (ЗВТ). Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. При складанні акта про порушення представник Оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача (несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає: 1) місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; 2) дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; 3) контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії). До складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно технічного персоналу та юристів. Крім того, Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу Регулятора. У разі відмови метрологічної організації або територіального органу Регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі такого представника. Остаточний склад комісії з розгляду актів про порушення затверджується наказом Оператора ГРМ. За вимогою однієї зі сторін на засідання комісії в окремому випадку можуть бути додатково залучені інші представники, зокрема від виробника ЗВТ чи виробника пломби, повноваження яких підтверджуються в установленому законодавством порядку. Споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. При складанні акта-розрахунку враховується таке: 1) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період до 01 числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення (тобто до закритого балансового періоду), не потребує коригування (включення до) закритих періодів, а його вартість в повному обсязі має бути компенсована споживачем (несанкціонованим споживачем) Оператору ГРМ. При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом періоду необлікованого природного газу; 2) розрахований відповідно до вимог цього розділу необлікований (донарахований) об`єм природного газу, що припадає на період після 01-го числа місяця, в якому прийнято рішення комісії щодо задоволення акта про порушення, включається в баланс поточного календарного місяця за загальними правилами і вважається об`ємом постачання природного газу споживачу його діючим постачальником. Виключенням є об`єм природного газу, нарахований несанкціонованому споживачу та споживачу, у якого відсутній постачальник, вартість якого має бути компенсована Оператору ГРМ за цінами закупівлі ним природного газу в поточному календарному місяці; 3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку; 4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються. Вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу, яка пред`являється до сплати споживачу (несанкціонованому споживачу) в результаті задоволення акта про порушення, зазначається в окремому платіжному рахунку Оператора ГРМ, який надається під особистий підпис споживача (несанкціонованого споживача) або надсилається йому рекомендованим поштовим відправленням разом із супровідним листом, що оформлюється у довільній формі. Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. За результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Підпунктом 6 пункту 1 глави 7 розділу VІ Кодексу газорозподільних систем визначено, що оператор ГРМ в установленому законодавством порядку має право припинити/обмежити газопостачання (розподіл природного газу) на об`єкт споживача (у тому числі побутового споживача) з дотриманням ПБСГ та нормативних документів, що визначають порядок обмеження/припинення природного газу, у випадках, зокрема несанкціонованого відбору природного газу або втручання в роботу ЗВТ чи газорозподільні мережі. Розрахунок позивача відповідає Порядку перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушень споживачем природного газу, зазначеному в Кодексі газорозподільних систем, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року № 2494. Положеннями статті 322 Цивільного кодексу України встановлено, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до частини 1\~статті 714 Цивільного кодексу України\~за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Приписами статтей 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Статтею 610 Цивільного кодексу України встановлено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). Частиною 4 статті 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають наслідки встановлені договором або законом, зокрема: відшкодування збитків. Шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (стаття 1166 Цивільного кодексу України). Як було зазначено вище, 15 січня 2018 року представниками Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» проводилась перевірка газового лічильнику типу Gallus-2000 G-4, заводський номер 701232, встановленого за адресою: [ADDRESS] , власником якого за життя був [PERSON] , під час якої виявлено позаштатний режим роботи лічильника Як передбачено пунктом 6 глави 6 Розділу Х Кодексу газорозподільних систем позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу. Відповідно до глави 5 Розділу ХІ\~Кодексу газорозподільних\~систем у\~разі виявлення\~у споживача\~або несанкціонованого\~споживача порушень,\~визначених у\~главі 2\~цього розділу,\~на місці\~їх виявлення\~представником Оператора\~ГРМ складається\~акт про\~порушення за\~формою,\~наведеною в\~додатку 16\~до цього\~Кодексу. Акт про порушення після пред`явлення представником Оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. Згідно з пунктом 13 глави 5 Розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем акти про порушення реєструються в журналі реєстрації актів про порушення Оператора ГРМ. Журнал повинен бути пронумерований, прошитий, скріплений печаткою (за наявності) Оператора ГРМ. Строк зберігання журналу становить три роки від дати останнього в ньому запису. У подальшому, відповідно до проведеного експертного дослідження Державним підприємством «Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів» видано довідку про непридатність вказаного засобу № 39-1-3/02572 від 07 лютого 2018 року. Дефектним актом від 08 серпня 2017 року встановлено порушення цілісності мембран вимірювального механізму, забруднення та знос золотникової пари вимірювача та знос осі вимірювального механізму, внаслідок чого лічильник ремонту не підлягає. Положеннями пунктів 1, 2 глави 11 Розділу Х Кодексу газорозподільних систем передбачено, що якщо під\~час перевірки\~(обстеження)\~комерційного ВОГ\~або при\~контрольному огляді\~вузла обліку\~за домовленістю\~сторін або\~ініціативою Оператора\~ГРМ чи\~споживача (суміжного\~суб`єкта ринку\~природного газу)\~ініційована позачергова\~чи експертна\~повірка комерційного\~ВОГ чи\~його складових,\~сторони мають\~виходити з\~вимог цієї\~глави. Позачергова чи експертна повірка комерційного ВОГ чи його складових проводиться відповідно до регламентів їх проведення уповноваженими представниками метрологічної організації та в спеціально обладнаних приміщеннях із застосуванням стаціонарного повірочного обладнання або на місці монтажу комерційного ВОГ пересувними повірочними лабораторіями, які атестовані у встановленому законодавством порядку. Після зняття ЗВТ в присутності сторін ЗВТ пакується в пакет з поліетилену чи з іншого цупкого матеріалу (або в транспортну тару, що передбачена заводом-виробником та зазначена в паспорті на ЗВТ), який опломбовується пломбою Оператора ГРМ з унікальним номером та за бажанням пломбою споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу). При цьому представник Оператора ГРМ складає протокол щодо направлення ЗВТ на позачергову чи експертну повірку (по одному екземпляру для кожної сторони), в якому чітко зазначає: найменування та адресу спеціально уповноваженого органу, де буде проводитись позачергова або експертна повірка ЗВТ; сторону, яка відповідає за доставку ЗВТ до спеціально уповноваженого органу (пункт 4 глави 11 Розділу Х Кодексу газорозподільних систем). Під час судового провадження судом встановлено, що перевіряючи особи під час проведення перевірки газового лічильнику типу Gallus-2000 G-4, заводський номер 701232 в домоволодінні, власником якого за життя був [PERSON] , дотримались вимог глави 11 Розділу Х Кодексу газорозподільних систем; порушення строку проведення експертної перевірки газового лічильнику типу Gallus-2000 G-4, заводський номер 701232 з огляду на приписи глави 11 Розділу Х Кодексу газорозподільних систем не є підставою для визнання її результатів недійсними. З Акту розрахунок не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 20 квітня 2018 року судом встановлено, що за період з 02 жовтня 2017 року по 14 січня 2018 року витрата газу за граничними об`ємами споживання склала 980,95 м?, при цьому за вказаний період на особовому рахунку споживача відображена витрата природного газу в обсязі 864,65 м?. Вартість донарахованого об`єму природного газу за цінами закупівлі Публічного акціонерного товариства «Харківгаз» становить 10617 гривень 37 копійок. Згідно з пунктом 8 глави 5 Розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Відповідно до пункту 10 глави 5 Розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі. Приписами пункту 11 глави 5 Розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем передбачено, що при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості. Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що укладення Угоди\~на погашення\~боргу,\~який виник\~внаслідок порушення\~споживачем вимог\~Кодексу газорозподільних\~систем №\~9\~від 20\~листопада 2018\~року між\~Зміївським територіальним\~підрозділом Публічного\~акціонерного товариства\~«Харківгаз»,\~з одного\~боку,\~та [PERSON] ,\~як власником\~будинку за\~адресою:\~ [ADDRESS] ,\~з іншого\~боку,\~та внесення\~ [PERSON] \~первинного внеску\~по сплаті\~заборгованості в\~сумі 2000\~гривень 00\~копійок,\~свідчить про фактичне визнання споживачем виниклої заборгованості. Як убачається з матеріалів справи [INFO] у селищі міського типу Нова Водолага, у віці 78 років, помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого Виконавчим комітетом Старовірівської сільської ради Нововодолазького району Харківської області 26 березня 2020 року (а. с. 167). Перевіривши матеріали спадкової справи № 120/2020, заведеної щодо майна померлого [INFO] [PERSON] , що були направлені на адресу суду 06 серпня 2021 року відповідно до ухвали про витребування доказів завідувачем Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори в порядку виконання обов`язків державного нотаріуса Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області Т. Козелько, листом від 28 липня 2021 року за № 359/02-14 встановлено, що 29 липня 2020 року на підставі заяви [PERSON] про прийняття спадщини, що була зареєстрована у Книзі обліку спадкових справ за № 247, заведено спадкову справу за № 120/2020 після смерті [PERSON] . Інших заяв до Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області від будь-яких осіб стосовно прийняття спадщини після смерті [PERSON] не надходило. Крім того, в матеріалах спадкової справи наявний заповіт, складений за життя [PERSON] 03 жовтня 2007 року та посвідчений секретарем Старовірівською сільською радою Нововодолазького району Харківської області Дяконовою О. А. (зареєстрованого у реєстрі за № 191), за яким останній на випадок своєї смерті заповідав все те, що буде належати йому на день смерті та на що по закону буде мати право, заповів своєму синові [PERSON] (а. с. 165 176). Згідно з нормою статті 1216 Цивільного кодексу України\~спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права й обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за винятком прав і обов`язків, зазначених у статті 1219 Цивільного кодексу України (стаття 1218, 1231 Цивільного кодексу України). Нормами частини 1 та 2 статті 1220 вищевказаного кодифікованого закону України передбачено, що\~спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина 3 статті 46 Цивільного кодексу України).\~ Відповідно до положень частини 1 статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Дії, які свідчать про прийняття спадщини спадкоємцем, визначені у частинах 3 та 4 статті\~1268 та статті 1269 Цивільного кодексу України. Так, згідно із частиною 1 статті 1270 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Чинне цивільне законодавство розмежовує поняття прийняття спадщини (глава 87 Цивільного кодексу України\~«Здійснення права на спадкування») та оформлення спадщини (глава 89 Цивільного кодексу України «Оформлення права на спадщину»). Таким чином, у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця. Тобто, законодавець ставить в залежність обов`язок спадкоємців боржника щодо сплати боргу за померлого від розміру одержаного ними у спадщину майна після померлого. Отже, судом встановлено, що спадкоємцем боржника [PERSON] , який помер [INFO] , є відповідач по справі [PERSON] , який у строк, передбачений статтею 1270 Цивільного кодексу України, звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті [PERSON] . За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивачем доведена наявність передбачених законом підстав для стягнення з відповідача 8617 гривень 37 копійок боргу спадкодавця, оскільки останній прийняв спадщину після смерті батька [PERSON] . Таким чином, відповідач разом із правами спадкодавця прийняв також і його обов`язки, в тому числі, і обов`язки щодо погашення боргу спадкодавця перед позивачем. Частина 2 статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Аналогічні приписи передбачені частиною 3 статті 12 та частиною 1 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, відповідно до яких цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього кодексу. Частиною 2 статті 77 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.\~Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина 2 статті 78 Цивільного процесуального кодексу України). Згідно частини 6 статті 81 Цивільного процесуального кодексу України\~доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. За правилами частини 1 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі\~доказів, поданих\~учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. При цьому як встановлено положеннями частини 2 та 4 статті 83 Цивільного процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частина 2 статті 13 Цивільного процесуального кодексу України). Також слід відмітити, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, з принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає. Враховуючи вищевикладене, аналізуючи зібрані у справі докази, кожний окремо та всі в сукупності, суд вбачає наявність правових підстав для стягнення з відповідача по справі який є спадкоємцем померлого [INFO] [PERSON] , вартості не облікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу у сумі 8617 гривень 37 копійок. Також, суд враховує позицію самого відповідача [PERSON] , який проти задоволення позовних вимог не заперечував, про що вказав у своїй заяві. Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог\~Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз», суд відповідно до пункту 6 частини 1 статті 264 Цивільного процесуального кодексу України вважає за необхідне вирішити питання щодо розподілу між сторонами справи судових витрат. Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частини 1 та 2 статті 133 Цивільного процесуального кодексу України). Відповідно до частини 1, підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. З матеріалів справи вбачається, що позивачем при подачі позовної заяви до суду було сплачено судовий збір на загальну суму 1921 гривня 00 копійок, що підтверджено платіжним дорученням № 4409 від 19 березня 2019 року Публічного акціонерного товариства «Банк «Кліринговий дім». Частиною 1 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову на відповідача (пункт 1 частини 2 статті 141 Цивільного процесуального кодексу України). Враховуючи, що суд дійшов до висновку про повне задоволення позовних вимог, підлягають стягненню з [PERSON] судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1921 гривня 00 копійок. З урахуванням викладеного,

Outcome: approved