Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-02 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду звернувся [PERSON] з позовною заявою до ПАТ «Шахтоуправління «Покровське» про відшкодування моральної шкоди. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що з відповідачем по справі перебуває в трудових відносинах з 2008 року. 29 квітня 2008 року з позивачем стався нещасний випадок на підприємстві, внаслідок якого він отримав травму закритий осколковий перелом крила правої подвздошної кістки зі зміщенням, закритий перелом правої лобкової кістки з незначним зміщенням, забій поперекового відділу хребта, рвана рана мошонки. Факт отримання травми на виробництві та її обставини підтверджуються актом про нещасний випадок №40 (форма Н-1) від 23.05.2008 року та актом спеціального розслідування нещасного випадку від 23.05.2008 року (форма Н-5). Вперше позивач був оглянутий членами Медико-соціальної (експертної) комісії в 2008 році. На момент обстеження було встановлено 60% втрати працездатності. Згідно довідки МСЕК від 15.01.2015 року №246793 позивачу встановлено 60% втрати працездатності. Внаслідок отриманої травми позивач переніс та продовжує переносити значні фізичні та душевні страждання. Тривалий час знаходився на лікарняному, продовжує лікування і по теперішній час. Внаслідок отриманої травми значно погіршився стан здоровя позивача постійні болі в хребті, попереку, він відчуває себе неповноцінною людиною, немає можливості переносити фізичні навантаження. Вказані обставини підтверджуються копіями епікризу з історії хвороби. Вважає, що результатом його травми є передчасне завершення його трудової карєри як шахтаря. Позивач був змушений перевестися на більш легшу роботу. В 36 років він є інвалідом 3-ї групи та не може працювати в шахті, внаслідок чого, не може забезпечувати свою родину на належному матеріальному рівні. Позивач постійно відчуває наслідки травми, отриманої в 2008 році, а саме: обмеження в русі, постійне відчуття болі у хребті, отримана травма загострюється восени та навесні. Страждання позивача, отриманні травмою на виробництві, є тривалими, внаслідок чого, відшкодування моральної шкоди, на думку позивача, повинен здійснювати саме відповідач. Позивач просить стягнути з ПАТ «Шахтоуправління «Покровське» на його користь на відшкодування моральної шкоди, спричиненої ушкодженням здоровя при виконанні трудових обовязків суму у розмірі 60000,00 гривень. Позивач до судового засідання не зявився, надав суду заяви про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі (а.с.31). Представник відповідача ПАТ «ШУ «Покровське» до судового засідання не зявився, надав суду заперечення на позовну заяву. В заперечені просить відмовити в задоволені позову та розглянути справу без його участі (а.с.36, 37). Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з'ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [PERSON] працює у ПАТ «ШУ «Покровське» з 25.02.2008 року по теперішній час. 25.02.2008 року був прийнятий прохідником підземним 4 розряду з повним робочим днем у шахті. 16.01.2009 року переведений учнем слюсаря. 01.04.2009 року переведений на посаду слюсаря-ремонтника (а.с.22-23). 29 квітня 2008 року з позивачем стався нещасний випадок на підприємстві, внаслідок якого він отримав травму. Згідно довідки про результати визначення ступенів втрати професійної працездатності у відсотках, потреби у наданні медичної та соціальної допомоги від 15.01.2015 року № 246793 [PERSON] встановлено 3 (третю) групу інвалідності, огляд проведено повторно, ступінь втрати працездатності складає 60% з 15.01.2015 року по 01.01.2018 р. Потребує у медикаментозному лікуванні в ДОБ ВП, санітарно-курортному лікуванні при відсутності протипоказання (а.с.20). Згідно довідки до акта огляду медико-соціальною комісією від 15.01.2015 року, серія 10 ААВ №441306, [PERSON] встановлено третю групу інвалідності, причина інвалідності: трудове каліцтво (а.с.21). Відповідно до епікризу історії хвороби №3859/472/545 від 29.04.2008 року у звязку з виробничою травмою перебував на стаціонарному лікуванні в хірургічному відділені Димитровської центральної міської лікарні в період з 29.04.2008 року по 20.05.2008 року з діагнозом: тупа травма живота з відривом подвздошної кишки від бризжейки, неповним розривом сигмовидної кишки, множинними розривами паритальної брюшини, внутрібрюшна кровотеча. Закритий перелом лонної кістки справа без зміщення. Закритий перелом крила тазу справа без зміщення. Забій, ссадини та гематома поперекового відділу справа. Струс головного мозку, забійно-рвані рани полового члена та мошонки. Комбінований травматичний шок 2-3 ступені (а.с.26). Відповідно до епікризу історії хвороби №3520-556 [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні в травматологічному відділенні №1 міської лікарні №7 міста Єнакієво в період з 20.05.2008 року по 02.06.2008 року з діагнозом: ранній відновлювальний період тяжкої політтравми. Поєднана травма черепа, живота, таза. Струс головного мозку. Стан після лапаротомії, резекції подвздошної кишки. Множинний перелом тазу: перелом крила правої подвздошної кістки, перелом правої лонної та седалищної кістки. Гранулююча рана правої поперекової області. Астеничний синдром (а.с.24). Згідно до виписки (епікризу) із медичної карти стаціонарного хворого №2425/255 [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні у Красноармійській центральній районній лікарні (неврологічне відділення) в період з 28.03.2013 року по 08.04.2013 року з діагнозом: хронічний посттравматичний попереково-крестцовий радикуліт в стадії загострення з больовим мишечно-тонічним правостороннім корешковим синдромами. Постравматичним остеохондрозом хребта на попереково-крестцовому рівні. Наслідки перелома кісток тазу (на виробництві в 2008 році) (а.с.27). Згідно до виписки з історії хвороби №1206 [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні у Донецькій обласній лікарні відновлювального лікування» в період з 22.04.2014 року по 12.05.2014 року з діагнозом: стійкі віддалені наслідки виробничої травми в 2008 році, зрощений перелом правої лонної, сідничних кісток, крила правої подвздошної кістки, травматичний остеохондроз попереково-крестцового відділу хребта. Хронічний травматичний вертеброгенний попереково-крестцовий падікуліт, безперервно рецидивний перебіг зі стійко вираженим больовим, корешковим та мязово-тонічним синдромом в стадії загострення. Порушення статико-динамічної функції хребта, функції ходьби та опори. Залишкові явища ЧМТ. Посттравматичний астено-невротичний синдром (а.с.28). Згідно до виписки (епікризу) із медичної карти стаціонарного хворого №8334/1350 [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні у Покровській центральній районній лікарні (неврологічне відділення) в період з 15.11.2016 року по 25.11.2016 року з діагнозом: хронічний посттравматичний (трудове каліцтво 29.04.2008 перелом кісток тазу) правосторонній попереково-крестцовий радикуліт в стадії загострення з вираженим больовим, мязово-тонічним, правостороннім корешковим синдромами, трофічними порушеннями. Посттравматичний остеохондроз хребта на попереково-крестцовому рівні (наслідки перелому кісток тазу) (а.с.29). Згідно виписки з історії хвороби №1476 від 03.06.2013 року [PERSON] перебував на стаціонарному лікуванні у Донецькій обласній лікарні відновлювального лікування в період з 16.05.2013 року по 03.06.2013 року з діагнозом: зросшийся перелом крила правої подвздошної, лонної та сідничних кісток. П/тр. остеохондроз п/кр. відділу хребта. Хронічний посттравматичний вертеброгенний п./кр. радикуліт, безперервно рецидивний перебіг зі стійко вираженим больовим, корешковим, та вертеброгеним синдромом в стадії загострення. Порушення статико-динамічної функції хребта, ходьби та опори. Остаточне явище ЧМТ, астно-невротичний синдром. Стійкі віддалені наслідки виробничої травми в 2008 році (а.с.30). Згідно акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 29.04.2008 року о 01 год. 50 хв., затвердженого 23.05.2008 року, за формою Н-5, з [PERSON] стався нещасний випадок 29.04.2008 року на ПАТ «ШУ «Покровське». Причинами нещасного випадку зазначені: порушення безпечної технології проходження 5 північного конвеєрного штрека бремсберга блоку 5 робітниками дільниці УПР-1 [PERSON] Порушення п. 1.11 «Інструкції з охорони праці, безпечному виконанню робіт і поведінці в шахті гірника очисного вибою», п. 11.20.1, 11.21.1 «Системи управління охороною праці в вугільній промисловості», п. 2.11 «Колективного договору ОАТ «Вугільна компанія «Шахта «Красноармійська-Західна №1» на 2007-2009 р.», ст. 14 Закону України «Про охорону праці», даний нещасний випадок пов'язаний з виробництвом, підлягає обліку на підприємстві, і по ньому необхідно скласти акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1 (а.с.8-19). Відповідно до акту №40 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, затверджений 23.05.2008 року, за формою Н-1, зазначено, що [PERSON] допустив порушення вимог законодавства про охорону праці. Причиною нещасного випадку зазначено: порушення безпеки технології проходження 5 північного конвеєрного штрека бремсберга блоку 5 (а.с.5-7). Обставинами, при яких відбувся нещасний випадок зазначено: 28.04.07 року в 3 зміну помічником ділянки ПР-1 [PERSON] був виданий наряд ланці прохідників на проведення 5 північного конвеєрного штреку бремсберга блоку 5 в об'ємі 2,4 м і кріплення 3 рами. Був проведений инструктаж по виміру газу метану, правилам пересування по гірничих виробках, технології робіт, паспортів кріплення і безпечним прийомам роботи. О 1 годині 50 хвилин після кріплення забою почали розбирати робочий полок, перед цим не обробивши забій. У забої знаходилася ланковий прохідників [PERSON] и прохідники [PERSON] і [PERSON] У цей момент стався обвал породи від груди вибою і отслоівшимся фрагментом породи розмірами 2*2 м був травмований прохідник ділянки ПР-1 [PERSON] Правовідносини сторін регулюються статтею 237-1\~КЗпП України, за якою відшкодування власником або уповноваженим ним органом працівникові моральної шкоди провадиться тоді, коли порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Моральна шкода відшкодовується працівникові безпосередньо роботодавцем за таких умов: наявності факту порушення роботодавцем законних прав працівника; у разі виникнення у працівника моральних страждань або втрати нормальних життєвих зв'язків, або виникнення необхідності для працівника додаткових зусиль для організації свого життя; за наявності причинного зв'язку між попередніми умовами. Відповідно до роз'яснень, наданими в п.13\~постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31 березня 1995 року № 4\~зі змінами, внесеними\~постановою Пленуму Верховного Суду України від 25 травня 2001 року № 5, відповідно до ст.237-1\~КЗпП України\~за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема виконання робіт у небезпечних для життя і здоров'я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов'язок відшкодування моральної (немайнової) шкоди покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності. Відповідно до ч.1\~ст.153 КЗпП України\~на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці, забезпечення яких частиною 2 вказаної\~статті цього Кодексу\~покладено на власника або уповноважений ним орган. Згідно ст. 38 Гірничого закону України до обовязків гірничого підприємства відноситься відшкодування шкоди, завданої фізичній особі. Стаття 1168 Цивільного кодексу України передбачає, що моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів. Відповідно до\~ст. 1167 ЦК України\~моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини юридичної особи, яка її завдала, якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Відповідно до\~рішення Конституційного Суду України № 1-рп/2004 від 27 січня 2004 року\~за наявності у потерпілого стійкої втрати професійної працездатності висновок МСЕК про факт спричинення моральної шкоди не потребується. Позивачу висновком МСЕК встановлена стійка втрата професійної працездатності, отже нема необхідності встановлення факту заподіяння позивачу моральної шкоди висновком МСЕК. Ушкодження здоровя, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обовязків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричинюють моральні та фізичні страждання. Згода позивача на працю в тяжких умовах праці, не знімає обовязку та відповідальності з відповідача за забезпечення належних умов праці. Статтею 160 КЗпП України передбачено, що постійний контроль за додержанням працівниками вимог нормативних актів про охорону праці покладається на власника. Стаття 173 КЗпП України передбачає, що шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, пов'язаним з виконанням трудових обов'язків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку. Згідно зі статтями\~15,\~16 ЦК України\~кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частина 4 статті 23 ЦК України передбачає, що моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Відповідно до\~ст. 13 Закону України «Про охорону праці»\~роботодавець зобов'язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. Роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог. Також роботодавець здійснює контроль за додержанням працівником технологічних процесів, правил поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва,використання засобів колективного та індивідуального захисту, виконання робіт відповідно до вимог з охорони праці, та несе безпосередню відповідальність за порушення зазначених вимог. Статтею 43 Конституції України\~визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. При цьому, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Суд вважає, що саме діями відповідача спричинені моральні страждання, пов`язані із нещасним випадком на виробництві, який є прямим наслідком шкідливих та небезпечних умов праці на підприємстві відповідача. Факт спричинення моральної шкоди позивачу, яка полягає в душевних стражданнях, яких він зазнав і зазнає у зв'язку з ушкодженням здоров'я, пов'язаним із виконанням трудових обов'язків, неможливість його відновлення, порушенні нормальних життєвих зв'язків внаслідок неможливості продовжувати активне життя, обмеженням умов праці, у судовому засіданні доведений дослідженими письмовими доказами по справі: копіями трудової книжки, довідки МСЕК, медичними документами. Сам факт ушкодження здоров'я, що призвело до втрати працездатності, свідчить про наявність моральних страждань. При встановленні розміру грошового відшкодування моральної шкоди, завданої позивачу, суд виходить з принципів розумності та справедливості, враховує фактичні обставини справи: тяжкість ушкодження здоров'я, глибину, характер і тривалість страждань, наявність вимушених змін у його життєвих стосунках, потребу в медикаментозному лікуванні. Також, для визначення розміру відшкодування моральної шкоди, визначальним є необхідність у оперативному лікуванні позивача, якому для відновлення стану здоровя потрібен певний час та грошові кошти. З урахуванням конкретних обставин справи, суд вважає, що сума, яку просить стягнути позивач обгрунтована, підлягає задоволенню в повному обсязі. Відповідно до п.2 ч.1\~ст.5 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI, позивачі за подання позовів про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоровя, а також смертю фізичної особи звільняються від сплати судового збору. \~\~\~\~\~\~\~\~ Частина 3\~ст.88 ЦПК України, передбачає, що якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. \~\~\~\~\~\~\~\~ Відповідно до п. 2 п. 1 ч. 2\~ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлена ставка судового збору - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати. \~\~\~\~\~\~\~\~ На підставі ч.1\~ст.4 Закону України «Про судовий збір»\~судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Станом на 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1600,00 грн. Отже, розмір судового збору, який підлягає стягненню з відповідача в дохід держави, становить 640,00 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved