Jurisdiction: civil
Date: 2017-07-10 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернулась з позовною заявою [PERSON] до Кіровської районної ради м. Донецька про поновлення строку на прийняття спадщини про поновлення строку на прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог позивачка зазначила, що 01 жовтня 2015 року її чоловік [PERSON]. Після його смерті залишилося спадкове майно у вигляді недоотриманих сумм пенсійних виплат. Позивачка звернулась до Дзержинської нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті [PERSON], але їй було відмовлено через пропущений шестимісячний строк на прийняття спадщини, передбачений ст. 1270 ЦК України. Позивачка вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, тому просить надати їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті [PERSON]. Позивачка до судового засідання не зявилась, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності за участю її представника [PERSON] підтримала позовні вимоги, наполягала на їх задоволенні. Представник позивачки [PERSON] до судового засідання не зявився. Представник відповідача до судового засідання не зявився по невідомій суду причині, про день та час розгляду справи повідомлялись належним чином. Частина 1 статті 224 ЦПК України передбачає, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З огляду на це, суд вважає за можливе здійснювати заочний розгляд цивільної справи за правилами глави 8\~розділу ІІІ ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з'ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно свідоцтва про смерть від 29 березня 2016 року, виданого Торецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, актовий запис №4, 1 жовтня 202015 року помер [PERSON]. Місцем смерті зазначено м. Донецьк (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про шлюб від 8 грудня 2012 року [PERSON], [INFO] та [PERSON], [INFO] зареєстрували шлюб відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кіровського районного управління юстиції у м. Донецьк, актовий запис № 891(а.с.6). За інформацією Другої красноармійської державної нотаріальної контори від 12.06.2017р. спадщина після смерті [PERSON] не відкривалась. Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. На підставі\~статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до пункту 24\~частини 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивачка, яка є спадкоємцем майна померлого за законом, пропустила строк на прийняття спадщини у звязку з тим, щоє юридично необізнаною людиною, оскільки не поспішала оформити право на спадщину за законом, бо в неї було відсутнє свідоцтво про смерть, через те, що чоловік помер у м. Донецьк, і данупричину пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини суд визнає поважною.\~\~\~\~ \~Визначаючи позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, суд в резолютивній частині рішення вказує відповідний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, та, вважає, що строк у три місяці є таким, який достатній для подання заяви про прийняття спадщини, та не перевищує строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини. \~Враховуючи викладене, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved