Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-20 00:00:00

До Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява [PERSON] до Територіальної громади міста Запоріжжя в особі Запорізької міської ради, відповідно до якої останній просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті [PERSON] , яка померла [INFO] , у два місяці з моменту набрання законної сили рішення суду. В обґрунтування позову позивач зазначив, що [INFO] померла [PERSON] . 02 вересня 2019 року позивач дізнався про існування складеного нею заповіту та 05.09.2019 року звернувся до Шостої Запорізької державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Нотаріусом було заведено спадкову справу № 374\\19. На час смерті спадкодавцю на праві спільної сумісної належало 7/100 частин квартири спільного заселення за адресою: [ADDRESS] . Постановою нотаріуса від 01.02.2020 року [PERSON] було відмовлено у видачі свідоцтва право на спадщину, через пропуск заявником строку для подачі заяви про прийняття спадщини. У зв`язку з чим, позивач вважаєповажною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, через свою необізнаність, як спадкоємця, про наявність заповіту. Ухвалою Комунарського районного суду м. Запоріжжя від 20.03.2020 року прийнято позовну заяву призначено до розгляду по суті без повідомлення сторін, роз`яснено учасникам справи право на подання клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, а відповідачу - наслідки неподання відзиву на позов у встановлений судом строк (а.с. 13-14). Копію ухвали від 20.03.2020 року, копію позовної заяви з матеріалами позову, направлено відповідачу за місцем його реєстрації, відповідно до вимог п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України. У встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження строк, представник відповідач, будучи повідомлений належним чином, відзив на позов не подав, надав заяву про розгляд справи за відсутності представника відповідача, та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства. Клопотань про розгляд справи з повідомленням сторін від учасників справи не надходило. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. Враховуючи те, що розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Вивчивши матеріали справи і дослідивши письмові докази, суд приходить до наступних висновків. Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку. Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини. 21.11.2018 року [PERSON] складено заповіт відповідно до якого остання заповідає [PERSON] 7/100 частин квартири спільного заселення, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] . Квартиру [ADDRESS] [PERSON] заповіла - [PERSON] . Заповіт посвідчений приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу І.І. Вовк та зареєстровано у реєстрі за № 8265 (а.с. 24). [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Запорізьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану ГТУЮ у Запорізькій області, актовий запис № 706. Відповідно до ч. 1 ст.1222ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно із ч. 3 ст.1223ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини, яким відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Частиною 1 ст.1270ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. З матеріалів спадкової справи № 374/2019, заведеної після смерті [PERSON] вбачається, що 05.09.2019 року [PERSON] звернувся до Шостої Запорізької державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом. Постановою Шостої Запорізької державної нотаріальної контори Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої [PERSON] , оскільки на момент її смерті [PERSON] не був зареєстрована з нею за однією адресою. Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови ПВС України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Тобто підставами надання додаткового строку: 1) наявність перешкод у спадкоємця для подачі заяви; 2) визнання цих обставин поважними. Підставами пропуску встановлено строку для подачі заяви про прийняття спадщини у позові позивач зазначає, як юридична необізнаність. Враховуючи вищевикладене, той факт, що на ім`я позивача [PERSON] померлою [PERSON] складено заповіт, з метою виконання її особистого розпорядження на випадок смерті, суд вважає можливим надати позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у відповідності з нормами ст. 1272 ЦК України визначивши його в два місяців. На підставі викладеного,

Outcome: approved