Jurisdiction: civil
Date: 2017-06-08 00:00:00

До Славутського міськрайонного суду Хмельницької області звернувся прокурор Шепетівської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі виконавчого комітету Славутської міської ради до [PERSON] про стягнення коштів. В обґрунтування заявлених позовних вимог вказують про те, що 11 травня 2016 року між виконавчим комітетом Славутської міської ради та [PERSON] був укладений договір №183-2016 про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Славута. Предметом вказаного договору є визначення для [PERSON], який є замовником будівництва\~гаражів по вулиці Ярослава Мудрого у місті Славута, величини пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Славута. За умовами вказаного договору [PERSON] був зобовязаний перерахувати до 31 грудня 2016 року кошти на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Славута згідно з розрахунком розміру пайової участі від 11 травня 2016 року в розмірі 36000 гривень. Станом на 01 березня 2017 року [PERSON] не виконав умови договору, кошти не сплатив, в звязку з чим, за ним рахується заборгованість 36000 гривень та 1270,35 гривень нарахованої пені. Вказуючи на порушення відповідачем умов договору, просять стягнути нараховану заборгованість. В судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримала з підстав, викладених в позові, просить їх задовольнити з врахуванням заяви про збільшення позовних вимог. Просить стягнути з відповідача [PERSON] 36000 гривень заборгованості за умовами договору та 3819,18 гривень пені. Представник виконавчого комітету Славутської міської ради Хмельницької області [PERSON] в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просить їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судове засідання не зявився, за даними телефонограми позовні вимоги визнає, просить справу розглянути у його відсутність. Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне. Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 5, 9\~ст. 40 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності»\~порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього\~Закону. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури) з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховують від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і поза майданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій. У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з\~будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності. Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін. Невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором. В судовому засіданні обєктивно встановлено, що 11 травня 2016 року між виконавчим комітетом Славутської міської ради Хмельницької області та [PERSON] був укладений договір №183-2016 про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Славута. Предметом вказаного договору є визначення для [PERSON], який є замовником будівництва\~гаражів по вулиці Ярослава Мудрого у місті Славута, величини пайової участі у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Славута. За умовами вказаного договору [PERSON] був зобовязаний перерахувати до 31 грудня 2016 року кошти на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Славута згідно з розрахунком розміру пайової участі від 11 травня 2016 року в розмірі 36000 гривень. Станом на 21 травня 2017 року, згідно розрахунку, за [PERSON] рахується заборгованість в розмірі 36000 гривень заборгованість за договором та 3819,18 гривень пені за невиконання умов договору. Відповідно до ст. 509 ЦК України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Відповідно до п.1 ч.2\~ст.11 ЦК України\~підставами виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема, є договори та інші правочини. Відповідно до\~ст.610 ЦК України\~порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Згідно п.3 ч.1\~ст.611 ЦК України\~у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки. Відповідно до положень\~ст.625 ЦК України\~боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Як встановлено з матеріалів справи, згідно умов укладеного 11 травня 2016 року договору про пайову участь, [PERSON] зобовязався перерахувати до бюджета міста Славута на відкритий рахунок 36000 гривень до 30 грудня 2016 року. Вказане зобовязання за договором відповідач не виконав, станом на 21 травня 2017 року за ним рахується заборгованість в розмірі 36000 гривень - заборгованість за договором та 3819,18 гривень пені за невиконання умов договору. Враховуючи невиконання [PERSON] умов договору, визнання відповідачем позовних вимог, досліджені докази, суд прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог. Відповідно до статті 88 ЦПК України, з відповідача підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1600 гривень.

Outcome: approved