Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-09 00:00:00

До суду звернувся [PERSON] із позовом до Хмельницької міської ради, треті особи: ПМП «Лідер», [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] про визнання протиправним та скасування п. 2 рішення № 82 від 13.02.2018р. Хмельницької міської ради щодо внесення змін в п..15 договору оренди землі №527-02-2014/5954995 від 10.06.2014 року та щодо зміни коду КВЦПЗ земельної ділянки по [ADDRESS] площею 3400 кв.м. кадастровий номер 6810100000:09:004:0020 з «03.15 - для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови» на «02.10 - для будівництва в обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури» відповідно до поданого клопотання ПМП «Лідер» та містобудівних умов та обмежень земельної ділянки від 07.03.2018 року №64. Позов мотивує тим, що вважає дане рішення протиправним, оскільки під виглядом дозволу на внесення змін до договору оренди фактично з порушенням норм Земельного кодексу та іншого містобудівного законодавства міська рада змінила цільове призначення земельної ділянки. Позивач є мешканцем будинку по [ADDRESS] , є користувачем земельної ділянки за цією адресою, яка розташована поруч із земельною ділянкою по [ADDRESS] і все, що відбувається поруч, зокрема будівництво багатоквартирного житлового будинку за адресою по [ADDRESS] , стосується його та інших мешканців будинку, так як дане будівництво може спричинити тріщини та зсув будинку в якому вони проживають. У зв`язку із наведеним позивач змушений звернутись до суду. В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, зазначених у позові, просять позов задовільнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлений належним чином, в матеріалах справи міститься відзив на позов, проти задоволення позову заперечує в повному обсязі. Представник третьої особи ПМП «Лідер» проти задоволення позову заперечує, вважає його безпідставним, просить відмовити в задоволенні позову. Треті особи: [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, просять позов задовільнити. Позивач звертався із заявою про забезпечення позову, ухвалою суду від 24.04.2019 року, в забезпеченні позову було відмовлено, на дану ухвалу подана апеляційна скарга і постановою Хмельницького апеляційного суду апеляційна скарга залишена без задоволення, а ухвала від 24.04.2019 року залишена в силі. 10.05.2019 року позивачем заявлено клопотання про залучення третіх осіб, яке суд задоволив. 15.05.2019 року відповідачем надано відзив на позов, який долучено до матеріалів справи. 27.06.2019 року за клопотанням позивача до участі у справі залучено третю особу ПМП «Лідер». 09.10.2019 року третьою особою ПМП «Лідер» надано письмові пояснення по справі, які разом із додатками долучені до матеріалів. Заслухавши пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали справи та надані докази, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] просить визнати протиправним та скасувати п. 2 рішення № 82 від 13.02.2018р. Хмельницької міської ради щодо внесення змін в п..15 договору оренди землі №527-02-2014/5954995 від 10.06.2014 року та щодо зміни коду КВЦПЗ земельної ділянки по [ADDRESS] площею 3400 кв.м. кадастровий номер 6810100000:09:004:0020 з «03.15 - для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови» на «02.10 - для будівництва в обслуговування багатоквартирного житлового будинку з об`єктами торгово-розважальної та ринкової інфраструктури» відповідно до поданого клопотання ПМП «Лідер» та містобудівних умов та обмежень земельної ділянки від 07.03.2018 року №64, оскільки вважає дане рішення протиправним та таким, що порушує права як його особисто так і мешканців будинку за адресою по [ADDRESS] у зв`язку зі зміною цільового призначення земельної ділянки. Дослідивши матеріали справи суд вважає, що позивач помилково вважає, що оскаржуваним рішенням Хмельницької міської ради фактично змінено цільове призначення земельної ділянки. Ст. 1 ЗУ «Про землеустрій» містить наступне визначення: «цільове призначення земельної ділянки - використання земельної ділянки за призначенням, визначеним на підставі документації із землеустрою у встановленому законодавством порядку». Ст. 19 ЗК України закріплює такі категорії земель: землі сільськогосподарського призначення; землі житлової та громадської забудови; землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; землі оздоровчого призначення; землі рекреаційного призначення; землі лісогосподарського призначення; землі водного фонду; а також землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення. Віднесення земель до тієї чи іншої категорії згідно з частиною 1 статті 20 ЗК України здійснюється на підставі рішень органів державної влади та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень. Цільове призначення земельних ділянок, які надані громадянам, юридичним особам у власність чи постійне користування, зазначається в державних актах на право власності на земельну ділянку та на право постійного користування земельною ділянкою. Отже, цільове призначення конкретної земельної ділянки фіксується у рішенні уповноваженого органу про передачу її у власність або надання у користування та в документі, що посвідчує право на земельну ділянку. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного суду від 04 липня 2018 року по справі №826/8492/17. Категорія цільового призначення згідно ст. 19 ЗК України земельної ділянки кадастровий номер 6810100000:09:004:0020 по [ADDRESS] площею 3400 кв.м. визначена у рішенні 36-ї сесії Хмельницької міської ради №70 від 05.03.2014р. - «Категорія земель - землі житлової та громадської забудови». У п. 16 Договору оренди землі №527-02-2014/5954995 від 10.06.2014р. зазначається: «Цільове призначення земельної ділянки - землі житлової та громадської забудови». Відповідно до ч. 5 ст. 20 ЗК України види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони) визначаються її власником або користувачем самостійно в межах вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою. Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 передбачає, що за основним цільовим призначенням землі поділяються на такі категорії: землі сільськогосподарського призначення (Секція А); землі житлової та громадської забудови (Секція В); землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення (Секція С); землі оздоровчого призначення (Секція Б); землі рекреаційного призначення (Секція Е); землі історико-культурного призначення (Секція в); землі лісогосподарського призначення (Секція Н); землі водного фонду (Секція І); землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення (Секція 1); землі запасу, резервного фонду та загального користування (Секція К). За функцією використання землі поділяються на: землі сільськогосподарського призначення (01); землі житлової забудови (02); землі громадської забудови (03); землі природно-заповідного фонду (04); землі іншого природоохоронного призначення (05); землі оздоровчого призначення (06); землі рекреаційного призначення (07); землі історико- культурного призначення (08); землі лісогосподарського призначення (09); землі водного фонду (10); землі промисловості (11); землі транспорту (12); землі зв`язку (13); землі енергетики (14); землі оборони (15); землі запасу (16); землі резервного фонду (17); землі загального користування (18); для цілей підрозділів 16.00-18.00 та для збереження і використання земель природно-заповідного фонду (19). Таким чином, чинним законодавством України поділ земель передбачено за цільовим призначенням і функцією використання, які не є тотожними і, як зазначається в постановах Верховного суду від 19.06.2019р. по справі №904/7071/17 та від 31.07.2019р. по справі №806/5308/15 їх ототожнення є безпідставним та таким, що суперечить матеріальному праву. А тому спірним рішенням Хмельницької міської ради в дійсності проведено зміну виду використання в межах однієї і тієї ж категорії земель, визначених ст. 19 ЗК України - землі житлової та громадської забудови, що, в силу положень ч. 5 ст. 20 ЗК України не потребує розроблення відповідного проекту землеустрою. Подібних правових висновків також дійшов Верховний суд у постанові від 10 жовтня 2018 року по справі №357/4277/17. Зокрема, рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 грудня 2015р. по справі №686/22674/15- а, яке залишене в силі постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 24 липня 2018р., яким було встановлено ряд обставин, а саме: «Судом встановлено, що відповідно до витягу із рішення тридцять шостої сесії Хмельницької міської ради від 05.03.2014 року № 70 вирішено передати в оренду строком на 10 років земельну ділянку площею 3400 кв. м. ПМП «Лідер» для обслуговування приміщення прохідної по [ADDRESS] . Категорія земель - землі житлової та громадської забудови, а код класифікації видів цільового призначення 03.15 для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови. Відповідно до договору оренди землі № 527 -02-2014/5954995 від 10.06.2014 року Хмельницька міська рада надала, а ПМП «Лідер» прийняло в строкове платне користування земельну ділянку, площею 3400 кв.м. (кадастровий номер 6810100000:09:004:0020), строком на 10 років, до 05.03.2024 року, на підставі рішення тридцять шостої сесії міської ради від 05.03.2014 року № 70 із земель житлово ї та громадської забудови, яка знаходиться в [ADDRESS] .» «Доводи представника відповідача щодо того, що дана земельна ділянка використовується не за призначенням є надуманими та спростовується договором оренди землі. Так, відповідно до договору оренди землі № 527-02-2014/5954995 від 10.06.2014 року, цільове призначення земельної ділянки землі житлової та громадської забудови». Відповідно до ст. 81 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Також суд критично оцінює посилання позивача на план зонування території м. Хмельницького, затвердженого рішенням 5-ї сесії Хмельницької міської ради від 30.03.2011р. №25 у зв`язку із невідповідністю з положеннями абзацу 2 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» щодо спірної земельної ділянки по [ADDRESS] . Так, відповідно до абзацу 2 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, що діяла на час затвердження Плану зонування території м. Хмельницького) містобудівна документація на місцевому рівні розробляється з урахуванням даних державного земельного кадастру на актуалізованій картографічній основі в цифровій формі як просторово орієнтована інформація в державній системі координат на паперових і електронних носіях. Відповідно до ч. 1 статті 15 Закону України «Про державний земельний кадастр» передбачено, що до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки: кадастровий номер; місце розташування; опис меж; площа; міри ліній по периметру; координати поворотних точок меж; дані про прив`язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі; дані про якісний стан земель та про бонітування ґрунтів; відомості про інші об`єкти Державного земельного кадастру, до яких територіально (повністю або частково) входить земельна ділянка; цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); склад угідь із зазначенням контурів будівель і споруд, їх назв; відомості про обмеження у використанні земельних ділянок; відомості про частину земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; нормативна грошова оцінка; інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку. Земельна ділянка кадастровий номер 6810100000:09:004:0020 по [ADDRESS] площею 3400 кв.м. була першопочатково сформована та надана в оренду приватному підприємцю [PERSON] відповідно до рішення 29 сесії Хмельницької міської ради №12 від 03.02.2006р., категорія земель - землі житлової та громадської забудови. ПМП «Лідер» же отримав право оренди на цю земельну ділянку за 36-ї сесії Хмельницької міської ради №70 від 05.03.2014р. в порядку, визначеному ч. 2 ст. 120 ЗК України - у зв`язку із укладенням договору купівлі- продажу від 08.11.2013р. р/н 10220, як зазначено у самому ж рішенні 36-ї сесії Хмельницької міської ради №70 від 05.03.2014р. Дата реєстрації земельної ділянки кадастровий номер 6810100000:09:004:0020 згідно витягу із Державного земельного кадастру - 21.08.2008р., тобто на 3 роки раніше до дати затвердження Плану зонування м. Хмельницького. Таким чином, оскільки земельна ділянка кадастровий номер 6810100000:09:004:0020 по [ADDRESS] площею 3400 кв.м. із цільовим призначенням землі житлової та громадської забудови, була сформована і зареєстрована на декілька років раніше, ніж план зонування м. Хмельницького, затверджений рішенням 5-ї сесії Хмельницької міської ради від 30.03.2011р. №25, а тому цей план зонування м. Хмельницького в частині віднесення земельної ділянки 6810100000:09:004:0020 до Промислово-комунальної зони: К-1 Зона комунальних підприємств, складів і баз, тобто фактично до земель промисловості, не підлягає застосуванню, оскільки в цій частині він суперечить ч. 1 ст. 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - не враховано відомості Державного земельного кадастру. Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Як вбачається з матеріалів справи та поданих доказів, позивачем не доведено наявність законного інтересу, порушеного оскаржуваним рішенням Хмельницької міської ради, оскільки відповідно до ч. 10 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку. У рішенні № 7-рп/2009 від 16.04.2009 (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування) Конституційний Суд України зазначив: «Зі змісту частини другої статті 144 Конституції України та частини десятої статті 59 Закону вбачається, що рішення органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з мотивів невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними з ініціативи заінтересованих осіб судом загальної юрисдикції, тобто в судовому порядку.» Отже, умовою звернення до суду з позовом про визнання незаконним (протиправним) рішення органу місцевого самоврядування є заінтересованість позивача. Заінтересованість повинна мати правовий характер, який виявляється в тому, що рішення суду повинно мати правові наслідки для позивача. Законний інтерес може бути захищено судом, якщо позивач вважає, що його законний інтерес, за захистом якого він звернувся до суду: порушено (щодо протиправних діянь, які мали місце і припинилися) або порушується (щодо протиправних діянь, які тривають); або створюються перешкоди для його реалізації (щодо протиправних діянь, які тривають і є перешкодами для реалізації права в теперішньому або в майбутньому часі) або мають місце інші ущемлення законних інтересів. Позивач повинен довести, що він має законний інтерес і є потерпілим від порушення цього інтересу з боку суб`єкта владних повноважень. Суд приходить до висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів наявності порушення своїх прав та законних інтересів, безпосереднього негативного впливу як оскаржуваного рішення Хмельницької міської ради, так і будівництва на спірній земельній ділянці, на позивача. Доводи позивача є абстрактними, не містять жодного обгрунтування негативного впливу оскаржуваного рішення на конкретні реальні індивідуально виражені права, свободи чи інтереси позивача. Це свідчить про відсутність предмету захисту у суді, адже позивачем не визначено права, свободи чи інтересу, які мають бути захищені (поновлені) у судовому порядку, що фактично вказує на безпредметність заявленого позову. В свою чергу, рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 грудня 2015р. по справі №686/22674/15-а, яке залишене в силі постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 24 липня 2018р., крім інших обставин, також було надано правову оцінку звіту про науково-технічну роботу оцінки впливу будівництва житлового 10-ти поверхового будинку по [ADDRESS] від 01.12.2015 року, підготовленого Державним підприємством «Державний науково-дослідний інститут будівельних конструкцій» (ДП НДІБК). Так судом було встановлено, що: «відповідно до звіту про науково-технічну роботу оцінки впливу будівництва житлового 10-ти поверхового будинку по [ADDRESS] від 01.12.2015 року, вбачається, що за результатами аналізу виконаного візуального обстеження несучих конструкцій, технічний стан житлового будинку, розташованого по [ADDRESS] характеризується як задовільний. За результатами розрахунків стійкості ділянки розташованої поруч з існуючим будинком, стійкість ділянки забезпечена. В результаті розрахунків по оцінці впливу будівництва будинку [ADDRESS] отримано максимально вертикальні додаткові переміщення фундаменту існуючого будинку після зведення нового будинку склали 2,5 мм, що не перевищує допустиме значення осідання фундаменту для будівель другої категорії. Максимально відносна різниця осідань не перевищує допустимого значення для будівель другої категорії. Будівництво житлового будинку [ADDRESS] не призведе до зміни технічного стану існуючого будинку [ADDRESS] . Вказані обставини також доводять відсутність у позивача порушених прав чи законних інтересів. Як передбачено ч. 1 ст. 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій. Проте предметом позову не є рішення органу місцевого самоврядування про розробку містобудівної документації на місцевому рівні чи її затвердження, ні сама така документація чи її проект. Оспорюється рішення Хмельницької міської ради, яким вносяться зміни до договору оренди землі, укладеного між відповідачем та третьою особою, тобто має місце спір щодо рішення ненормативного характеру, яка породжує суб`єктивні права та обов`язки між відповідачем та третьою особою як сторонами такого договору. Водночас, чинними законодавством України не передбачено, що прийняття органом місцевого самоврядування рішень, спрямованих на укладення, зміну чи припинення будь-яких договорів, у тому числі договорів оренди землі, вимагає попереднього проведення громадських слухань. Таких же висновків дійшов суд у рішенні Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 11 грудня 2015р. по справі №686/22674/15-а, залишеного в силі постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 24 липня 2018р.: «Суд також прийшов до висновку, що є безпідставними і доводи представника відповідача про те, що при видачі містобудівних умов та обмежень не було враховано законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва, так як відповідно до вимог ст. 5 ЗУ «Про основи містобудування» щодо врахування законних інтересів та вимог власників або користувачів земельних ділянок та будівель, що оточують місце будівництва, під час видачі містобудівних умов та обмежень, врахування думки громадськості згідно ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» здійснюється шляхом проведення громадських слухань, які відповідно до Закону мають місце лише при розробленні містобудівної документації у вигляді генерального плану, плану зонування та детального плану території. Пропозиції до проектів містобудівної документації на місцевому рівні мають право надавати власники та користувачі земельних ділянок, розташованих на території, щодо якої розробляється документація, та на суміжній з нею. Пропозиції громадськості мають бути обгрунтовані в межах відповідних законодавчих та нормативно-правових актів, будівельних норм, державних стандартів і правил та надаватися у строки, визначені для проведення процедури громадських слухань. Пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються. Чинним законодавством не встановлені вимоги щодо проведення громадських слухань (обговорень) щодо окремо взятого об`єкта будівництва». За таких обставин по справі, із врахуванням того, що оскаржуваним рішенням не змінювалося цільове використання земельної ділянки, а змінювався вид використання земельної ділянки в межах однієї категорії, дане рішення є таким, що прийнято в межах чинного законодавства та не потребує розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки. Щодо зазначення позивачем в позовній заяві про те, що оскаржуване ним рішення прийнято на підставі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 07.03.2018 року №64, які є скасованими, то вказані містобудівні умови та обмеженння були скасовані вже після прийняття оскаржуваного рішення, а саме 11.03.2019 згідно наказу управління архітектури та містобудування №58. Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову [PERSON] .

Outcome: dismissed