Jurisdiction: civil
Date: 2020-11-11 00:00:00

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з вказаним позовом звернувся прокурор Костянтинівської місцевої прокуратури, який діє в інтересах держави в особі позивача Костянтинівської міської ради Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області, в якому просив стягнути з [PERSON] збитки, спричинені державі внаслідок незаконного вилову риби, в розмірі 13464,00 грн та стягнути на користь прокуратури Донецької області судові витрати у розмірі 2102,00 грн. В обґрунтування вказаних вимог позивач посилався на те, що 07 грудня 2019 року о 19 годині 00 хвилин [PERSON] на водосховищі «Клебан-Бик» поблизу с. Плещіївка Костянтинівського району Донецької області здійснював вилов риби забороненими знаряддями лову, а саме сітками у кількості 6 штук, в результаті чого незаконно виловлено: карась сріблястий у кількості 35 штук загальною вагою 26 кг, плітка у кількості 143 штук загальною вагою 12 кг, окунь 27 штук загальною вагою 2,0 кг, товстолоб 1 штука вагою 18 кг, у зв`язку з чим рибним запасам України заподіяно збитки на загальну суму 13464,00 гривень. Постановою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 28 січня 2020 року [PERSON] визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в розмірі 340,00 гривень. Несплата відповідачем матеріальних збитків завданих незаконним виловом риби, які мають бути зараховані до фонду охорони навколишнього природного середовища, порушує такі основні принципи бюджетної системи, як повнота та ефективність, створює перешкоди для фінансування програмних заходів за рахунок вказаних коштів. Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 25 травня 2020 року відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Відповідач в межах строків, передбачених п. 3 розділу ХІІ «Перехідні положення» ЦПК України (в редакції чинній на час вчинення процесуальної дії), п. 2 розділу ІІ ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», відзив не надав. Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. З`ясувавши обставини справи, дослідивши докази, подані на їх підтвердження, суд дійшов таких висновків. Судом встановлено, що постановою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 28 січня 2020 року у справі № 233/8845/19 [PERSON] визнано винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, та піддано адміністративному стягненню у вигляді штрафу в дохід держави в сумі 340,00 гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення. Так, Костянтинівським міськрайонним судом Донецької області у вказаній постанові було встановлено, що [PERSON] 07.12.2019 року о 19-00 годині на водосховищі «Клебан-Бик» район с. Плещіївка Костянтинівського району ловив рибу забороненим знаряддями сітками у кількості 6 штук, в ній мав рибу карась сріблястий 35 штук загальною вагою 26 кілограмів, плітка 143 штуки загальною вагою 12 кілограмів, окунь 27 штук загальною вагою 2,5 кілограмів, товстолоб 1 штука вагою 18 кілограмів, заподіяв збитків рибному господарству України на суму 13464 гривні, чим порушив вимоги п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства. Згідно з п.п. 3.15, 6.1 - 6.3 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15.02.99, забороняється лов водних живих ресурсів, зокрема, із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Особи, винні в порушенні цих Правил рибальства, несуть відповідальність у встановленому законодавством порядку. Шкода, заподіяна громадянами України, іноземцями та особами без громадянства незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 19 січня 1998 р. N 32. Застосування заходів адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних осіб від відшкодування у повному обсязі збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення цих Правил рибальства. Постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 р. N 1209 затверджено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, зокрема оцінка збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги за карася сріблястого, окуня відповідає 1 неоподатковуваному мінімуму доходів громадян, тарань (плітка) - 5 нмдг, товстолоб - 15 нмдг. Відповідно до ч. 4 - 6 ст. 68, ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Незаконно добуті в природі ресурси та виготовлена з них продукція підлягають безоплатному вилученню, а знаряддя правопорушення - конфіскації. Одержані від їх реалізації доходи спрямовуються в Автономної Республіки Крим і місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Згідно з ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України. Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно з ч. 1 , п. б ч. 2 ст. 47 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди, зокрема за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Згідно з п. 1, 6.15, 6.16 Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 26 від 19.01.2012 року, органи рибоохорони - Головне управління охорони водних біоресурсів у м. Києві, управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в області, басейнові управління, басейновий відділ (далі - Управління) - є територіальними органами Державного агентства рибного господарства України, які діють у складі Держрибагентства України і йому підпорядковуються. Управління має право: визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками. Самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів. Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29, п. 4 ч.1 ст. 69-1 Бюджетного Кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності. До надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать: 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків; Оскільки судом встановлено, що внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу [PERSON] була заподіяна шкода в розмірі 13464 грн на території Іллінівської об`єднаної територіальної громади, в межах якої знаходиться Клебан-Бицьке водосховище, своєю чергою Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області в межах своїх повноважень має право звертатися до суду з позовами про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, своєю чергою грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності належать до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів, зокрема, до бюджету Іллінівської сільської ради Костянтинівського району Донецької області у розмірі 50 відсотків, обласного бюджету Донецької обласної ради у розмірі 20 відсотків та спеціального фонду Державного бюджету України у розмірі 30 відсотків, суд дійшов висновку про необхідність задовольнити позовні вимоги прокурора Костянтинівської місцевої прокуратури, який діє в інтересах держави в особі позивача Управління Державного агентства рибного господарства у Донецькій області, до [PERSON] , розподіливши завдану шкоду [PERSON] між спеціальними фондами державного та місцевих бюджетів, та стягнути з [PERSON] шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності до спеціального фонду Державного бюджету України в розмірі 4039 гривень 20 копійок, до спеціального фонду бюджету Іллінівської сільської ради Костянтинівського району Донецької області в розмірі 6732 гривень, до спеціального фонду обласного бюджету Донецької обласної ради, в розмірі 2692 гривень 80 копійок. На підставі ст. 141 ЦПК України на відповідача слід покласти витрати, пов`язані зі сплатою Прокуратурою Донецької області судового збору в розмірі 2102 грн 00 коп.

Outcome: approved