Jurisdiction: civil
Date: 2019-06-30 00:00:00

До Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області 26 червня 2019\~року надійшла заява [PERSON] про продовження обмежувального припису, заінтересована особа: [PERSON] . На обґрунтування вимог заявник посилається на те, що вона з 16 травня 2015 року перебуває у шлюбу із [PERSON] Під час шлюбу у [PERSON] та [PERSON] народився син [PERSON] , [INFO] . 07 [INFO] року [PERSON] та [PERSON] придбали будинок [ADDRESS] . У вказаному будинку мешкає [PERSON] , їх спільний син [PERSON] , її донька від першого шлюбу та заявник. 08\~січня 2019 року, знаходячись за місцем свого мешкання, [PERSON] вчинив відносно [PERSON] домашнє насильство, а саме: умисні дії фізичного та психологічного характеру: штовхав, хватав за руки, бив по спині та ногам, погрожував фізичною розправою та ображав нецензурною лайкою. Цього ж дня заявник звернулася до працівників поліції, якими складений протокол про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП серії ГП № 226149, а наступного дня [PERSON] звернулася до лікаря хірурга ЦПМСД № 3 у м. Маріуполі, що підтверджується довідкою. Для захисту себе та її дітей заявник звернулася до суду із заявою про видачу обмежувального припису. Рішенням Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 24\~травня 2019 року виданий обмежувальний припис відносно [PERSON] , яким йому заборонено перебувати у місці спільного проживання (перебування) з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . 26 травня 2019 року о 18:00\~год. [PERSON] , перебуваючи у місці спільного проживання по [ADDRESS] , вчинив психологічне та економічне насильство, а саме: ображав нецензурною лайкою заявника та її доньку від першого шлюбу [PERSON] , [INFO] , та навмисно пошкодив речі останньої смартгодинник. За вказаний фактом працівниками поліції складений протокол про адміністративне правопорушення відносно [PERSON] Після того, як співробітники поліції поїхали [PERSON] повторно застосував відносно заявника фізичне насильство, тому 26\~травня 2019 року о 20:00 год. заявник знову викликала працівників поліції, які повторно склали протокол відносно [PERSON] 27\~травня 2019 року [PERSON] звернулася до лікаря-хірурга ЦПМСП № 3 м. Маіруполя за медичною допомогою та лікарем зафіксовані гематоми на руках та ногах. [PERSON] своїми діями змушує заявника виїхати з їх будинку, однак вона не має куди переїхати. Донька заявника [PERSON] навчається у ЗОШ № 52 м.\~Маріуполя, яка знаходиться поблизу їх місця проживання. На цей час [PERSON] проживає зі своєю матір`ю за адресою: [ADDRESS] . на теперішній час наявні ризики продовження вчинення [PERSON] домашнього насильства відносно заявника, що підтверджується вчиненням ним насильства відносно заявника одразу після встановлення обмежувального припису. [PERSON] надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій наполягала на задоволенні вимог заяви. Представник заявника адвокат Албот О.М. надала заяву про розгляд заяви про продовження обмежувального припису без її участі, наполягала на задоволенні заяви. [PERSON] у судове засідання не з`явився. За змістом ч. 1 ст.\~350-5\~ЦПК України справа про видачу обмежувального припису розглядається судом за участю заявника та заінтересованих осіб. У разі якщо участь заявника становить загрозу подальшої дискримінації чи насильства для нього, справа може розглядатися без його участі. Фіксування судового процесу у підготовчому судовому засіданні та розгляду справи по суті не здійснювалося у відповідності до ст. 247 ЦПК України. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 27 червня 2019\~року відкрито провадження у справі, призначено її до розгляду. Судом досліджуються саме представлені письмові докази на підтвердження обставин, на які посилалася позивач, інших суду не представлено та про їх витребування перед судом не порушувалося клопотань. Судом установлено, що з 16 травня 2015 року [PERSON] та [PERSON] перебувають у шлюбі, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб від 16 травня 2015 року серії [NUMBER] . Під час шлюбу у [PERSON] та [PERSON] народилась дитина [PERSON] , [INFO] . Постановою Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 25 лютого 2019 року (провадження № 3/263/516/2019) [PERSON] визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП України та на нього накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 170,00 грн. Рішенням Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 24 травня 2019\~року виданий обмежувальний припис відносно [PERSON] , якому визначене наступне тимчасове обмеження його прав відносно [PERSON] : заборонено [PERSON] перебувати у місці спільного проживання (перебування) з [PERSON] за адресою: [ADDRESS] . Встановений строк обмежувального припису в 1 місяць. Із наданої копії медичної картки [PERSON] вбачається, що остання 27 травня 2019\~року зверталась до хірурга-травматолога із скарженням на побиття чоловіком 26 травня 2019\~року, під час огляду лікарем зафіксовані тілесні ушкодження: гематоми та синці на руках та ногах. Відповідно до ч. 1 ст.\~350-1\~ЦПК України заява про видачу обмежувального припису подається до суду за місцем проживання (перебування) особи, яка постраждала від домашнього насильства або насильства за ознакою статі. Згідно з п. 1 ч. 1 ст.\~350-2\~ЦПК України заява про видачу обмежувального припису може бути подана особою, яка постраждала від домашнього насильства, або її представником - у випадках, визначених Законом України «Про запобігання та протидію домашньому насильству». Відповідно до ч. 1 ст.\~1\~Закону України\~«Про запобігання\~та протидію\~домашньому насильству»\~від домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вичиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь. Психологічне насильство - форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи. Згідно з п. 2 ч. 2 ст.\~3\~Закону України\~«Про запобігання\~та протидію\~домашньому насильству» дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб, зокрема, подружжя. Статтею 21\~Закону України\~«Про запобігання\~та протидію\~домашньому насильству» передбачено, що постраждала особа має право, зокрема, на: дієвий, ефективний та невідкладний захист в усіх випадках домашнього насильства, недопущення повторних випадків домашнього насильства. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 24 та п. 1 ч. 1 ст. 26\~Закону України\~«Про запобігання\~та протидію\~домашньому насильству» до спеціальних заходів щодо протидії домашньому насильству належить обмежувальний припис стосовно кривдника, із заявою про видачу якого може звернутися постраждала особа. Положеннями ст.\~26\~Закону України\~«Про запобігання\~та протидію\~домашньому насильству» передбачено, що обмежувальним приписом визначаються один чи декілька таких заходів тимчасового обмеження прав кривдника або покладення на нього обов`язків, зокрема: заборона перебувати в місці спільного проживання (перебування) з постраждалою особою; заборона наближатися на визначену відстань до місця проживання (перебування), навчання, роботи, інших місць частого відвідування постраждалою особою; заборона особисто і через третіх осіб розшукувати постраждалу особу, якщо вона за власним бажанням перебуває у місці, невідомому кривднику, переслідувати її та в будь-який спосіб спілкуватися з нею; заборона вести листування, телефонні переговори з постраждалою особою або контактувати з нею через інші засоби зв`язку особисто і через третіх осіб. Обмежувальний припис видається на строк від одного до шести місяців. За заявою осіб, визначених частиною першою цієї статті, на підставі оцінки ризиків обмежувальний припис може бути продовжений судом на строк не більше шести місяців після закінчення строку, встановленого судовим рішенням згідно з частиною четвертою цієї статті (ч. ч. ст. 26 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству»). Отже, проводячи аналіз поданих доказів, на підставі установлених судом обставин, суд вважає, що наявні очевидні ризики повторного заподіяння домашнього насильства [PERSON] відносно дружини [PERSON] , тому, з метою застосування превентивного засобу методу стримування та попередження повторення неправомірних дій зі сторони кривдника, суд вважає, що заява обґрунтована та до кривдника необхідно продовжити обмежувальний припис. Щодо вимог заявника про встановлення обмежувального припису строком на 6 місяців, то в цій частині вимоги підлягають частковому задоволенню, оскільки на думку суду, саме 3 місяці є достатнім строком такого припису із врахуванням положень ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом №475/97-ВР\~від 17\~липня 1997 року, якою встановлено, що кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції, а також він входить до загального шестимісячного строку. Отже, саме з метою не допущення тривалого порушення права [PERSON] на житло, місячний строк буде достатнім для виховання правомірної поведінки кривдника щодо його сім`ї. У разі неприпинення неправомірних дій зі сторони [PERSON] , заявник не позбавлена права на звернення до відповідних органів з вимогою застосування інших важелів стримування, у тому числі притягнення як до адміністративної відповідальності, так і до кримінальної відповідальності. Зміст ч. 1 ст. 27 Закону України\~«Про запобігання\~та протидію\~домашньому насильству» уповноважений підрозділ органу Національної поліції України бере на профілактичний облік кривдника з моменту виявлення факту вчинення ним домашнього насильства на встановлений законодавством строк і проводить з ним профілактичну роботу. У зв`язку з викладеним, суд вважає за необхідне повідомити уповноважений орган Національної поліції України з приводу обставин домашнього насильства зі сторони [PERSON] та вирішити питання профілактичного обліку кривдника [PERSON] на визначений судом строк. Відповідно до ч. 3 ст.\~350-5\~ЦПК України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, суд відносить на рахунок держави. Згідно із ч. 4 ст.\~350-6\~ЦПК України рішення суду про видачу обмежувального припису підлягає негайному виконанню, а його оскарження не зупиняє виконання.

Outcome: partial