Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-24 00:00:00

До суду звернувся представник позивача з вказаним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача нараховані по акту про порушення Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 №1357 (далі по тексту ПКЕЕН), збитки в сумі 23837,81 гривень та понесені судові витрати. В обґрунтування позову вказує, що відповідач проживає за адресою: [INFO], та користується електричною енергією згідно особового рахунку №070-0040. Представником позивача 02.02.2017 було здійснено технічну перевірку вузла обліку відповідача за вищевказаною адресою, під час проведення якої було виявлено порушення п. 42 ПКЕЕН, а саме: самовільне поза облікове підключення до мереж, що не є власністю електропостачальника з порушенням схеми обліку, відповідачем здійснено підключення прихованої позаоблікової електричної проводки, точка підключення в стіні всередині будинку. За результатами перевірки представниками позивача складено акт порушення ПКЕЕН №017979, який був підписаний відповідачем. У відповідності до п. 53 ПКЕЕН призначено засідання комісії з розгляду акту порушення №017979 на 28.02.2017. Комісією 28.02.2017 розглянуто акт №017979 та винесено протокол №67, в якому зазначено, що у відповідності з п. 3.3, 3.5 Методики, у період з 03.02.2014 по дату фіксації порушення (02.02.2017), по потужності обрахованої та силі струму визначеної з найменшої поперечної площі розрізу проводів, що використані у схемі самовільного підключення, визначено обсяг та вартість необлікованої електричної електроенергії складає 28493 кВт.год. на суму 23837,81 грн. У звязку з тим, що відповідач відмовляється добровільно сплачувати борг, представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом. Відповідачем було подано зустрічний позов про визнання недійсним акту №017979 від 02.02.2017, визнання незаконним рішення комісії від 28.02.2017 з розгляду актів порушень ПКЕЕН про донарахування [PERSON] вартості електроенергії та негайного припинення його дії, скасування нарахованих збитків. В обґрунтування позову вказала, що рішення є незаконним та суперечить вимогам чинного законодавства. Єдиним можливим до застосування доказом порушення споживачем правил є акт порушень, однак акт №017979 від 02.02.2017 є недійсним і таким, що складений незаконно, а перевірка 02.02.2017 проведена з порушенням вимог чинного законодавства. Також позивач за зустрічним позовом вважає, що було порушено вимоги спеціального законодавства в області енергетики і в питанні встановлення місця самовільного підключення електропроводки, в акті не конкретизовано де саме знаходиться це місце, енергопостачальник не має права перевірки проводки за межею розподілу мереж, а саме: після лічильника, тобто у кімнатах квартири чи будинку. Працівниками «Житомиробленерго» не встановлено метод розкрадання електроенергії та не перевірено технічної можливості розкрадати електроенергію. Представник позивача-відповідача у судовому засіданні позовні вимоги за первісним позовом підтримав з підстав, викладених у позовній заяві, заперечив проти задоволення зустрічного позову, оскільки позовні вимоги є необґрунтованими. Представник відповідача-позивача у судовому засіданні заперечив проти задоволення позовних вимог за первісним позовом, підтримав позовні вимоги за зустрічним позовом, оскільки факт крадіжки електричної енергії, факт «виявлення прихованої проводки» не є доказом поза облікованого споживання електроенергії та заподіяння шкоди. Представниками енергопостачальника було складено акт особами, які не мали на це повноважень. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON], показав, що є старшим інспектором ПАТ «Житомиробленерго», 02.02.2017 перевіряли будинки споживачів у м. Коростишів, у тому числі й будинок відповідача-позивача, мали відповідні повноваження, які передбачені ПКЕЕН та укладеним Договором, будинок на трьох споживачів, відповідач впустила їх до будинку, безконтактний покажчик прихованої електроенергії був під напругою, відключили електроенергію, потім перевірили прилади, прилад зафіксував порушення, відповідач безперешкодно забезпечила доступ. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що працює старшим інспектором енергоінспекції, 02.02.2017 проводилася рейдова робота по тій вулиці, прийшли до відповідача, представилися, свідок чекав на вулиці, йому зателефонували й повідомили, що проводка зроблена поза лічильником, перевірили лічильник, встановили порушення, є прилад «Дятел», він спрацьовує пищить, коли скрізь вимкнене світло, на горище ніхто не піднімався. Допитаний у судовому засіданні свідок [PERSON] показав, що працює старшим інспектором обласної інспекції, був присутній на перевірці відповідача, будинок на декілька споживачів, провела їх сусідка, показали службове посвідчення, показали відповідачу, що електричний чайник працював, електрична енергія споживалася, але лічильником не враховувалася. Суд, заслухавши пояснення учасників справи, показання свідків, дослідивши наявні у матеріалах справи докази у їх сукупності, приходить до таких висновків. Під час розгляду справи змінилося найменування позивача з Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерно» на Акціонерне товариство «Житомиробленерго». Правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про електроенергетику» та Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999. Відповідно до положень статті 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною енергією. Згідно статті 26 Закону України «Про електроенергетику», п. 42 ПКЕЕН користування електричною енергією для населення споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та правил. Відповідно до п. 37 ПКЕЕН, енергопостачальник має право: перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією. Факт виявлених представниками енергопостачальника порушень споживачем вимог ПКЕЕН оформлюється актом про порушення (розділ 4 ПКЕЕН). Відповідно до п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником об'єкта або має право користуватися цим об'єктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих ПКЕЕН розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів, енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Відповідно до матеріалів справи 02.02.2017 за адресою: Житомирська область, місто Коростишів, вулиця Зарічна, 24, працівниками ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» Коростишівського РЕМ було виявлено порушення відповідачем-позивачем [PERSON] п. 42 ПКЕЕН самовільне позаоблікове підключення до мереж, що не являються власністю енергопостачальної компанії з порушенням схеми обліку, а саме: підключено приховану поза облікову ел. проводку, точка підключення в стіні всередині будинку, про що було складено акт №017979 про порушення ПКЕЕН. Відповідно до протоколу №07 засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН від 28.02.2017 було розглянуто Акт від 02.02.2017 №017979 про порушення ПКЕЕН споживачем [PERSON] (м. Коростишів, вул. Зарічна, 24, о/р 070-0040) шляхом самовільного позаоблікового підключення до мереж, що не являються власністю енергопостачальної компанії, з порушенням схеми обліку, який визнано правомірним та прийнято рішення виконати нарахування по акту у відповідності з п. 3.3, 3.5 Методики за три роки. Обсяг та вартість не облікованої електричної енергії складає 29493 кВт.год. на суму 23837,81 грн., заходи порушення усунуто, нарахована сума повинна бути сплачена до 31.03.2017. З протоколом була ознайомлена дочка [PERSON], яка 28.02.2017 копію протоколу отримала. У разі порушення зобов'язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом (стаття 611 Цивільного кодексу України). Положеннями статті 27 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України, зокрема цивільну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення правил користування енергією, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку. Відповідно до пункту 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно з законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку. Згідно до п.п. 3.3. Методики розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів: а) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку, не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Під час проведення розрахунку вартості необлікованої електричної енергії не враховується наявність у споживача пільг з оплати спожитої електроенергії. Відповідно до викладених вище положень закону та виходячи з приписів ст.ст. 19, 58, 61 Конституції України, ст. 13 ч. 1, ст. 14 ч.ч. 1, 2, 3, ст. 614 ч. 1 ЦК України, цивільні права особа здійснює, а цивільні обов'язки - виконує в межах, встановлених договором або актами цивільного законодавства; ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством, та відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення; юридична, в т.ч., цивільно-правова, відповідальність особи має індивідуальний характер; підставою такої відповідальності є склад відповідного цивільного правопорушення, за вчинення якого застосовується санкція, вид та межі застосування якої чітко передбачені договором або нормами законодавства. Відповідальність, застосування санкції за аналогією не допускаються. Власник квартири та відповідно і споживач зобовязаний дотримуватись вимог нормативно-технічних документів. Акт про порушення ПКЕЕН №017979 від 02.02.2017 підписаний трьома представниками постачальника електричної енергії, споживачем, примірник акту вручено. Вказаний акт було розглянуто на засіданні комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕН, визнано його правомірним, виконано нарахування у відповідності до положень п.п. 3.3, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією. До позовної заяви додано розрахунок збитку, завданого енергопостачальнику, відповідає вимогам п. 3.3 вищевказаної Методики. Доводи представника відповідача-позивача зводяться до формальних недоліків акту та протоколу комісії, а доказів, які б спростували викладені факти порушення, суду не надано. Приймаючи до уваги, що [PERSON] є споживачем електричної енергії, яку надає позивач, між сторонами склалися договірні правовідносини, факт порушення з боку відповідача договірних зобов'язань є доведеним, остання порушила Правила користування електричною енергією для населення, тому повинна сплатити позивачеві заподіяні збитки. Складений акт про порушення є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання ПКЕЕН. При цьому зазначений акт не встановлює для споживача обов'язків, а має рекомендаційний характер щодо сплати нарахованих збитків, тобто є претензією, у випадку незадоволення якої енергопостачальник матиме право на загальних підставах звернутися до суду із позовом про стягнення заборгованості. Так, з урахуванням положень статей 15, 16 ЦК України, не є належним способом захисту судом цивільних прав та інтересів особи пред'явлення позову про визнання акта про порушення ПКЕЕН недійсним, зокрема і у справах про стягнення збитків, завданих позаобліковим споживанням електричної енергії. Зазначений акт є лише фіксацією порушення, що було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання зазначених вище правил. Тобто, у розумінні ЦПК України такий акт є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України. Представники позивача-відповідача при складанні та розгляду комісією акту про порушення ПКЕЕН№017979 від 02.02.2017 діяли в межах закону та у відповідності до нормативно-правових актів про електроенергетику, а, отже, підстав для задоволення зустрічного позову немає. На підставі викладеного,

Outcome: approved