Jurisdiction: civil
Date: 2021-10-03 00:00:00

До Краснолиманського міського суду Донецької області 02.08.2021 звернувся [PERSON] з позовом до [PERSON] , третя особа: приватний нотаріус Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Трубніков Анатолій Олексійович, про внесення змін до свідоцтва про право на спадщину за законом, про скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно (а.с. 1-2). 22.09.2021 представник позивача [PERSON] надіслав уточнену позовну заяву [PERSON] (а.с. 84-86). Позовну заяву обґрунтував тим, що [INFO] померла його матір [PERSON] . Він постійно проживав з матір`ю по день її смерті, та з батьком, за адресою: [ADDRESS] . Ця обставина підтверджується постановою Донецького апеляційного суду від 01.06.2021. Після смерті матері залишилось спадкове майно. Він є спадкоємцем першої черги за законом. Крім нього, спадкоємцем першої черги, є його батько [PERSON] , відповідач у справі. Так, батько звернувся до приватного нотаріуса Трубнікова А.О. з заявою про прийняття спадщини за законом після смерті своєї дружини, його матері - [PERSON] . Була заведена спадкова справа № 64626367 та 16.04.2020 батько отримав свідоцтво про право на спадщину за законом та успадкував житловий будинок з господарськими та побутовими спорудами [ADDRESS] . Крім того, 07.12.2020 його батько, відповідач у справі, знову звернувся до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та отримав свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну ділянку, розташовану за адресою: [ADDRESS] . Вказані свідоцтва порушують його права. Спільної згоди між ним та батьком не має, тому просить внести зміни до вказаних свідоцтв та скасувати реєстрацію прав на нерухоме майно. Позивач та його представник в судове засідання не з`явилися, представник позивача просить розглянути цивільну справу без його участі та задовольнити позовні вимоги, стягнути судові витрати за сплату судового збору та витрат на правничу допомогу, про що надав до суду відповідну заяву. Відповідач [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи (а.с. 38, 79), в судове засідання не прибув, заяв про відкладення розгляду справи суду не надав, заперечень проти позову не висунув, про наявність поважних причин для неявки не повідомив, відзиву на позов не надав, у зв`язку з чим, зі згоди позивача та на підставі ст.\~223\~ч. 4, ст.\~280,\~281 ЦПК України, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності відповідача та постановити заочне рішення, на підставі наявних доказів. Згідно з вимогами ч. 2\~ст. 191 ЦПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи. Третя особа, приватний нотаріус\~Краматорського районного\~нотаріального округу\~Донецької області\~Трубніков А.О., в судове засідання не прибув. Заяву про\~відкладення розгляду\~справи до\~суду не\~направив,\~надав суду\~заяву про\~розгляд справи\~за його\~відсутності (а.с. 37). На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З`ясувавши обставини справи, перевіривши їх поданими доказами, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, враховуючи наступне. Згідно зі ст.\~2\~ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Відповідно до ч. 1ст.\~4\~ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно з положеннями ст.\~5\~ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. Приписами п. 1ст.\~6\~Конвенції про\~захист прав\~людини і\~основоположних свобод (Рим, 04.11.1950 року) встановлено, що кожен при вирішенні питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6т а статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свободгарантує кожному право подати до суду будь-яку заяву, що стосується його прав і обов`язків цивільного характеру (п. 36 рішення ЄСПЛ від 21.02.1975 року у справі «Голден проти Сполученого королівства») та кожен має право на ефективний засіб юридичного захисту (ст.13 Конвенції). Згідно зі ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК, в межах заявлених нею вимог; учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Відповідно до ст. 16\~ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] (а.с. 48), після смерті якої відкрилася спадщина на житловий будинок з господарськими та побутовими спорудами [ADDRESS] (а.с.55) та на земельну ділянку площею 0,25 га, кадастровий номер 1423085400:05:000:0029, що розташована за вказаною адресою (а.с. 65-68). [PERSON] , який є чоловіком померлої (а.с. 51, зворот), у встановлений законом строк звернувся до приватного нотаріуса Лиманського міського нотаріального округу Трубнікова А.О. для прийняття спадщини після смерті дружини (а.с. 47), нотаріусом заведено спадкову справу № 50/19, у спадковому реєстрі № 64626367 (а.с. 36). 16.04.2020 року [PERSON] отримав свідоцтво № [NUMBER] про право на спадщину на зазначену квартиру (а.с. 60) та 07.12.2020 року № 66886734 про право на спадщину на земельну ділянку (а.с. 73, зворот). Право власності [PERSON] на квартиру та земельну ділянку зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 36276813 та № 39558668 відповідно (а.с.61 зворот, 75) Постановою Донецького апеляційного суду від 01.06.2021 року встановлено факт проживання [PERSON] , який є сином померлої (а.с. 8), разом зі спадкодавцем [PERSON] на момент її смерті (а.с. 9-12). 30.07.2021 року постановою приватного нотаріуса Лиманського міського нотаріального округу Трубнікова А.О. відмовлено [PERSON] \~ у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з відсутністю згоди спадкоємців на внесення змін до свідоцтва про право на спадщину та дійсністю свідоцтва про право на спадщину, яке було видане [PERSON] (а.с. 14). Статтею 1220\~ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними (стаття 1278 ЦК України). Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України). Частиною першою статті 1280\~ЦК України встановлено, що якщо після спливу строку для прийняття спадщини і після розподілу її між спадкоємцями спадщину прийняли інші спадкоємці (частини друга і третя статті 1272 цього Кодексу), вона підлягає перерозподілу між ними. Такі спадкоємці мають право вимагати передання їм у натурі частини майна, яке збереглося, або сплати грошової компенсації. Згідно зі статтею 1296\~ЦК України спадкоємці як за законом, так і за заповітом мають право звернутись до нотаріуса за видачею їм свідоцтва про право на спадщину. Відомості про видачу свідоцтва про право на спадщину вносяться нотаріусом до Спадкового реєстру (підпункт 2.2.3 пункту 2.2 Положення про Спадковий реєстр, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 07 липня 2011 року № 1810/5). Порядок внесення змін до свідоцтва про право на спадщину передбачено статтею 1300 ЦК України. Так, за згодою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, нотаріус за місцем відкриття спадщини може внести зміни до свідоцтва про право на спадщину. На вимогу одного із спадкоємців за рішенням суду можуть бути внесені зміни до свідоцтва про право на спадщину. У випадках, встановлених частинами першою і другою цієї статті, нотаріус видає спадкоємцям нові свідоцтва про право на спадщину. Отже, застосування цього правила є можливим у випадку, коли після видачі свідоцтв про право на спадщину з`являться інші спадкоємці. У разі настання підстав для внесення змін до свідоцтва про право на спадщину законом не обумовлюється, що зміни до нього повинні вноситись внаслідок визнання попереднього свідоцтва недійсним. У такому випадку нотаріус повинен вилучити у спадкоємців раніше видані свідоцтва та замість них видати нові, з актуальною інформацією. Викладене узгоджується з позицією ВС, викладеною у постанові від 13.11.2019 року у справі № 758/5329/15. Відповідно до ч 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Факт спільного проживання [PERSON] , який є спадкоємцем першої черги, разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини встановлено після видачі свідоцтв про право на спадщину [PERSON] . Враховуючи викладене, спадщина [PERSON] , яка була прийнята [PERSON] та на яку він отримав відповідні свідоцтва, підлягає перерозподілу між [PERSON] та [PERSON] відповідно до рівності часток у спадщині, тобто по 1/2 частині. За приписами ст.182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. Порядок проведення державної реєстрації прав на нерухомість та підстави відмови в ній установлюються законом. Відносини, пов`язані з державною реєстрацією прав на нерухоме майно та їх обтяжень регулюються Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Згідно з п. 1 ч. 1 ст.2 Закону України\~«Про державну\~реєстрацію речових\~прав на\~нерухоме майно\~та їх\~обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Оскільки суд дійшов висновку про перерозподіл спадщини, суд вважає за необхідне скасувати реєстрацію права власності за номером запису 36276812 на будинок [ADDRESS] та за номером запису 39558668 на земельну ділянку площею 0,25 га, кадастровий номер 1423085400:05:000:0029, що розташована по [ADDRESS] . Таким чином, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з врахуванням досліджених обставин справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є цілком обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Також, згідно зі ст.\~133\~ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, серед іншого, належать і витрати на професійну правничу допомогу. Як вбачається з письмових матеріалів справи, позивачем 31.07.2021 був укладений Договір про надання правової допомоги з адвокатом Керанчуком В.Б., а саме щодо підготовки матеріалів, позовної заяви, участі при розгляді справи в суді з виїздом в м. Лиман. Відповідно до Договору та наданого розрахунку вартість послуг становить 6000, 00 грн. Оскільки позовні вимоги позивача задоволені в повному обсязі, відповідно до положень ст.\~141\~ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути понесені ним судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2\~270,00 грн. (908,00грн.+908,00 грн.+454,00грн.), а також витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6000 грн. Крім того, ухвалою Краснолиманського міського суду від 03.08.2021 року було задоволено заяву [PERSON] про забезпечення позову, накладено арешт на нерухоме майно житловий будинок [ADDRESS] , шляхом встановлення заборони на його відчуження. Відповідно до ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи. Враховуючи відсутність відповідних клопотань учасників справи, суд не вбачає підстав для скасування заходів забезпечення позову. На підставі викладеного та

Outcome: approved