Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-01 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернувся [PERSON] з позовом до Покровської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] у віці 87 років померла баба позивача - [PERSON] . Після її смерті відкрилась спадщина, у вигляді квартира, яка розташована за адресою: [ADDRESS] . Позивач є єдиним спадкоємцем, так як його батько - [PERSON] , який помер [INFO] , був єдиним сином померлої [PERSON] . Позивач про смерть свої баби дізнався у листопаді 2017 року, так як відносини між заявником і його бабою не складалась, після смерті батька вона відмовлялась з ним спілкуватись, деякий час заявник приїздив до своєї баби привозив продукти харчування, сплачував комунальні послуги, з часом у неї з`явилось психічне захворювання, вона по кілька днів сиділа в квартирі ні с ким не спілкувалась, не виходила на двір, категорично відмовлялась впускати до квартири позивача, відмовлялась від будь-якої допомоги. Оскільки у позивача було відсутнє свідоцтво про смерть його баби [PERSON] в грудні 2018 року він звернувся до Покровського міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, де йому було роз`яснено, що Покровський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану видати свідоцтво про смерть [PERSON] не може, оскільки позивачем не надано було документу, який підтверджував зміну прізвища померлої з « [PERSON] » на « [PERSON] » тобто позивач документально не зміг підтвердив родинні відносини між ним та померлою. На адвокатський запит Покровським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану було надано відповідь про наявність актового запису про смерть [PERSON] № 669 від 10.08.2017 року. Для того, щоб отримати свідоцтва про смерть баби - [PERSON] , позивач - [PERSON] звернувся до Красноармійського міськрайонного суду Донецької області з заявою про встановлення факту родинних відносин. 08.04.2019 року Красноармійським міськрайонним судом Донецької області було прийнято рішення, яким було встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] в м. Покровськ Донецької області, є бабою [PERSON] , [INFO] . 19.05.2019р. року позивачем було отримано свідоцтво про смерть його баби - [PERSON] . В жовтні 2019 року позивач звернувся до державного нотаріуса Першої красноармійської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але йому було надана письмове роз`яснення, про те що з наданих позивачем документів вбачається, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини пропущений, оскільки з часу смерті [PERSON] (травень 2017 рік) пройшло більше ніж 6 місяців та запропоновано позивачу звернутись до суду з заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позивач своєчасно не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, як це передбачено ч. 1 ст. 1270 ЦК України, так як: позивачу не було відоме про смерть своєї баби; у позивача були відсутні документи, які б могли підтвердити родинні відносини між ним та його бабою, а також позивач є співробітником Служби Безпеки України Головного управління Служби безпеки України в Донецький та Луганській областях і в період з 15.07.2014 року і по теперішній час бере участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпечення їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та в періоди здійснення зазначених заходів. Позивач вважає, що вказані обставини є поважною та достатньою причиною для поновлення строку для прийняття спадщини. Ухвалою суду від 14 січня 2020 року відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 14 лютого 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 2 березня 2020 року. В судове засідання позивач не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, на задоволенні позовних наполягає та просить їх задовольнити, свої інтереси довіряє представляти адвокату Токарєвій О.Г. Представник позивача також надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Представник відповідача - Покровської міської ради до судового засідання не з`явився. До суду 27.01.2020 року надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника міської ради та винести рішення на розсуд суду. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Рішенням Красноармійського міськрайонного суду від 08.2019 року встановлено факт родинних відносин, а саме, що [PERSON] , [INFO] , уродженка м.Борисоглебськ, Воронезької області, яка померла [INFO] в м.Покровськ Донецької області, є бабою [PERSON] [INFO] , уродженця м.Норільськ Красноярського краю (а.с.5). Рішення суду набрало законної сили 10.05.2019 року. [PERSON] померла у [INFO] у місті Покровськ Донецької області, про складено відповідний актовий запис № 669 (а.с.6). [PERSON] помер [INFO] у місті Покровськ (на той час Красноармійськ), про що складено відповідний актовий запис № 652 (а.с.7). Відповідно до свідоцтва про право власності на житло № 151 від 01.06.1994 року, яке видане відділом соціального розвитку ВАТ «Красноармійський динасовий завод», на праві приватної власності квартира [ADDRESS] (на той час [PERSON] ) належить [PERSON] (а.с.11). Державний нотаріусом Першої красноармійської державної нотаріальної контори у листі від 23.10.2019 року позивачу роз`яснено, що ним пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] та з наданих документів не можливо встановити факт реєстрації позивача разом зі спадкодавцем на момент її смерті за однією адресою. Запропоновано звернутися до суду (а.с.12). Відповідно до довідки Головного управління Служби безпеки України в Донецькій та Луганській областях від 17.08.2019 року [PERSON] безпосередньо брав участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України в районі/районах проведення антитерористичної операції (а.с.13). Відповідно до довідки Головного управління Служби безпеки України в Донецькій та Луганській областях від 23.10.2019 року [PERSON] в період з 01.05.2018р. брав участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпечення їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та в періоди здійснення зазначених заходів (а.с.14). Згідно з інформацією, наданою державним нотаріусом Першої покровської державної нотаріальної контори від 23.01.2020 року, на майно, що залишилось після смерті [PERSON] , згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 59036520 від 17.01.2020 року, спадкова справа не відкривалась (а.с.24). 20.10.2004 року від імені [PERSON] посвідчено заповіт в якому вона все своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося і взагалі все те, що буде їй належать на день смерті і на що вона матиме право за законом заповідала [PERSON] (а.с.37-39) Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. На підставі статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд мас враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, наявність у позивача поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved