Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-01 00:00:00

До Оратівського районного суду Вінницької області 02.08.2021 року надійшла позовна заява [PERSON] до Оратівської селищної ради Вінницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Позов обґрунтовано тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , [INFO] , уродженець Казахстану, м. Аральськ, який до дня смерті проживав і був зареєстрований в [ADDRESS] . Після його смерті позивач є спадкоємцем за заповітом. До осіб передбачених ст. 1241 ЦК України, після смерті [PERSON] належить мати позивача, дружина померлого [PERSON] , яка від прийняття спадщини на обов`язкову частку не претендує та відмовляється. Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно, що складається з земельної ділянки площею 2,60 га, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Шестимісячний строк для прийняття спадщини було пропущено позивачем з поважних причин, оскільки позивач мав на утриманні четверо дітей та на момент смерті батька дружина була вагітною і часто хворіла, всі кошти були спрямовані на її лікування. Після народження п`ятої дитини [INFO] [PERSON] , [INFO] померла дружина [PERSON] [PERSON] просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті [PERSON] , який помер [INFO] тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Ухвалою суду від 05.08.2021 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 02.09.2021 року. Позивач [PERSON] , будучи належним чином повідомленим про час, день та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явився. При цьому, у позові просив розглядати справу без його участі. Оратівська селищна рада Вінницької області будучи належним чином повідомленою про час, день та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилася, повноважного представника до суду не направила. При цьому, 09.08.2021 року до суду надійшла заява селищного голови Г. Лошак про розгляд справи без участі представника селищної ради, позовні вимоги визнає у повному обсязі, проти їх задоволення не заперечує. Як вбачається із матеріалів справи, від сторін надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності, що відповідає вимогам ч. 3 ст. 211 ЦПК України, у зв`язку з чим в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. За правилами ч. 4 ст.\~200\~ЦПК\~України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. В силу ч. 4 ст.\~206\~ЦПК\~України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Розглянувши подані документи і матеріали даної справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини. Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] , [PERSON] народився [INFO] , батьком записаний [PERSON] . Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого виконавчим комітетом Зарудянської сільської ради Оратівського району Вінницької області, 27.07.2018 року, [PERSON] помер [INFO] . [PERSON] варіант імені [PERSON] , що підтверджується словником-довідником «Власні імена людей» за редакцією [PERSON] . Згідно заповіту від 10.05.2017 року, посвідченого секретарем Зарудянської сільської ради Оратівського району Вінницької області та зареєстрованого в реєстрі за № 9, [PERSON] , [INFO] , все належне йому майно, де б воно не знаходилося та з чого б воно не складалося, та все те, що ще буде належати йому на час смерті, а також належні йому майнові права та обов`язки на час смерті заповів синові [PERSON] , [INFO] . Відповідно до заяви від 18.06.2020 року посвідченої секретарем Зарудянської сільської ради Оратівського району Вінницької області, [PERSON] , [INFO] , спадкове майно після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] приймає. Як вбачається з заяви від 18.06.2020 року посвідченої секретарем Зарудянської сільської ради Оратівського району Вінницької області, [PERSON] , [INFO] , від прийняття спадщини після смерті чоловіка [PERSON] , який помер [INFO] відмовляється. В довідці № 155 від 29.06.2021 року виданої виконкомом Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області, відповідно до запису в погосподарській книзі № 4 виконавчого комітету Зарудянської сільської ради Оратівського району Вінницької області, № 80 померлий [PERSON] , [INFO] , із 24.03.2010 року по день смерті [INFO] був зареєстрований і проживав в [ADDRESS] . На час відкриття спадщини постійно проживала та була зареєстрована разом із спадкодавцем дружина [PERSON] , [INFO] . Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі підтверджується реєстрація 10.05.2017 року заповіту заповідача [PERSON] , номер в Спадковому реєстрі 60664183, номер в реєстрі нотаріальних дій 09. Як вбачається з свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 20.06.1978 року, [PERSON] та [PERSON] , 20.06.1978 року зареєстрували шлюб, актовий запис № 6. Прізвище дружини після укладення шлюбу змінено на [PERSON] . Згідно державного акту на право власності на земельну ділянку cepiї ВН, [PERSON] був власником земельної ділянки 2,60 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. Вказана земельна ділянка розташована на території Зарудянської сільської ради. Відповідно до повторного свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] від 28.07.2021 року, [PERSON] та [PERSON] , 17.09.2001 року зареєстрували шлюб, актовий запис № 08. Прізвище дружини після укладення шлюбу змінено на [PERSON] . Як вбачається з свідоцтва про смерть серії [NUMBER] від 30.01.2019 року, виданого виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради, Рахівського району, Закарпатської області, [PERSON] померла [INFO] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 01.02.2019 року батьками [PERSON] [INFO] записані [PERSON] та [PERSON] . Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 12.12.2011 року, батьками [PERSON] , [INFO] записані [PERSON] та [PERSON] . Як вбачається з свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 11.03.2009 року батьками [PERSON] , [INFO] записані [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 27.09.2001 року батьками [PERSON] , [INFO] записані [PERSON] та [PERSON] . Згідно свідоцтва про народження серії [NUMBER] від 05.11.2004 року батьками [PERSON] , [INFO] записані [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до повідомлення в.о. завідувача Оратівською державною нотаріальною конторою Манус В.В. № 305/01-16 від 06.08.2021 року та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 65916489 від 06.08.2021 року спадкова справа після померлого [INFO] [PERSON] не заводилася. Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 56/02-31 від 30.07.2021 року [PERSON] відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька [PERSON] , який помер [INFO] , у зв`язку з пропуском шестимісячного терміну для подачі заяви про прийняття спадщини. Визначаючись щодо встановлених правовідносин та заявлених позовних вимог, суд керується наступним. Відповідно до\~статті 1216 ЦК України\~спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга\~статті 1220 ЦК України). Відповідно до ч.1\~ст.1268 ЦК України\~спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти. За змістом частини третьої\~статті 1268 ЦК України\~спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Частиною першою та другою\~статті 1269 ЦК України\~передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша\~статті 1270 ЦК України). Наслідки пропуску строку для прийняття спадщини визначені\~статтею 1272 ЦК України. Згідно\~ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого\~статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Враховуючи викладене, правила ч. 3\~ст. 1272 ЦК України\~можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. За диспозицією вказаної норми закону у разі встановлення поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини, суд визначає додатковий строк спадкоємцю, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як стверджує позивач, причиною пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини були часті тривалі хвороби його дружини, перебування на його утриманні малолітніх дітей та відсутність коштів у період шести місяців з часу відкриття спадщини. У постанові Верховного Суду України від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 зроблено висновок, що «право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої\~статті 1272 ЦК України\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272\~ЦК України\~про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними». Відповідно до п. 24\~Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у своїй постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Статтею 81 ЦПК України\~передбачено, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Метою доказування є з`ясування дійсних обставин справи. Обов`язок доказування покладається на сторін, суд не може збирати докази за власною ініціативою. Відповідно до ст. 76\~ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Згідно зі ст.77\~ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша\~статті 80 ЦПК України). Відповідно до\~статті 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Враховуючи наведене, саме на позивача покладений обов`язок доказування факту поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини належними, достовірними, достатніми та допустимими доказами. Таким чином, із аналізу чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини у співвідношенні із наданими позивачем доказами на обґрунтування своїх позовних вимог, які містяться у матеріалах справи, суд приходить до висновку про доведеність позивачем поважності причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті\~ [PERSON] , у зв`язку з частими тривалими хворобами дружини спадкоємця у період шести місяців з часу відкриття спадщини, а також у зв`язку з тим, що малолітні діти, які перебувають на утриманні [PERSON] потребують постійного догляду. За вказаних обставин, а також приймаючи до уваги повне і безумовне визнання позову відповідачем, та той факт, що задоволення позову не суперечить вимогам закону та не порушує права, свободи та інтереси інших осіб, суд приходить до переконання, що позовні вимоги є обгрунтованими, а тому підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved