Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-15 00:00:00

До Миргородського міськрайонного суду Полтавської області з позовною заявою звернулося Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» до [PERSON] про стягнення заборгованості по кредитному договору без номеру від 25.02.2016 укладеного між [PERSON] та Акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» за яким [PERSON] отримала кредит у розмірі 10000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Просив стягнути із [PERSON] станом на 18.08.2019 заборгованість в сумі 16270,48 грн., з яких: 2159,93 грн. - заборгованість за тілом кредиту, 4034,71 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита, 7524,86 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання, 1300,00 грн. - нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн, а також штрафи відповідно до п. 2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. - штраф (фіксована частина), 750,98 грн. - штраф (процентна складова), яку позивач просить стягнути з відповідача на свою користь та судові витрати в розмірі 1921,00 грн. Ухвалою Миргородського міськрайонного суду Полтавської області від 06.09.2019 року справу за позовом АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНОГО БАНКУ «ПРИВАТБАНК» до [PERSON] про стягнення заборгованості за кредитним договором постановлено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін, передбаченого статтями 274-279 ЦПК України, встановлено відповідачу строк п`ятнадцять днів з дня вручення вказаної ухвали на подання до суду відзиву на позовну заяву та роз`яснено право та порядок такого подання. Заяв, клопотань, відзиву на позовну заяву, зустрічного позову, відповіді на відзив, заперечень відповідач не надав. Відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї зі сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Відповідач у встановлений судом строк відзив на позовну заяву та клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін не подав. Зважаючи на те, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося. Дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення з таких підстав. Судом встановлено, що [PERSON] - відповідач за позовом - звернулася до АТ КБ «ПРИВАТБАНК» з метою отримання банківських послуг у зв`язку з чим підписала заяву без номеру від 25.02.2016 року згідно якої отримав кредит у розмірі 10000,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. [PERSON] своїм підписом у вказаній заяві підтвердила свою згоду на те, що підписана заява без номеру від 25.02.2016 року згідно якої [PERSON] отримала кредит у розмірі 10000,00 грн. разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між [PERSON] та АТ КБ «ПриватБанк» договір приєднання. При укладанні договору сторони керувалися ч. 1 ст. 634 ЦК України. Щодо встановлення та зміни кредитного ліміту АТ КБ «ПРИВАТБАНК» керувався підпунктами 2.1.1.2.3 та 2.1.1.2.4 договору на підставі яких [PERSON] при укладенні договору дала свою згоду щодо прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту та його зміну за рішенням та ініціативою банку. Пунктом 2.1.1.5.7 договору передбачено зобов`язання [PERSON] як власника карткового рахунку слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення овердрафту яким є короткостроковий відповідно до п. 1.1.1.63 договору кредит який надається банком клієнту у разі перевищення суми операції за платіжною карткою над сумою залишку коштів на її рахунку в розмірі ліміту кредитування, а також договором передбачено порядок та умови погашення кредиту, погашення заборгованості по кредиту, сплата нарахованих за період користування кредитом відсотків, комісії за користування кредитом та інших витрат. Відповідно до п. 2.1.1.5.5 Умов надання банківських послуг, [PERSON] як позичальник зобов`язалася погашати заборгованість за кредитом, процентами за його використання, по перевитраті платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. Згідно п. 2.1.1.5.6 Умов надання банківських послуг, у разі невиконання зобов`язань за договором, на вимогу [PERSON] повинна виконати зобов`язання з повернення кредиту (у тому числі простроченого кредиту та овердрафту), оплати винагороди банку. Відповідно ч. 1, 2 ст. 549 ЦК України та п. 2.1.1.7.6 Договору при порушенні позичальником строків платежів по якомусь з грошових зобов`язань передбачених цим договором більш ніж на 30 днів позичальник зобов`язаний сплатити банку штраф в розмірі 500 грн. (в еквіваленті 500,00 грн. за кредитними картками відкритими у валюті USD) плюс 5% від суми позову. Одночасно п. 1.1.3.2.4 договору для АТ КБ «ПРИВАТБАНК» передбачена можливість зміни тарифів та інших невід`ємних частин договору. Відповідно до п.1.1.7.11 договору передбачено, що договір діє на протязі 12 місяців з моменту підписання. Якщо на протязі цього строку жодна з сторін не проінформує другу сторону про розірвання даного договору він автоматично лонгується на той же строк. Пунктом 1.1.7.43 Договору сторони визнали що дія договору закінчується в момент закриття останнього рахунку/депозиту клієнта, відкритого в рамках договору або підпадаючого під дію договору, також при закінченні використання послуг банка передбачених договором. За наявності у клієнта в момент закриття останнього рахунку клієнта непогашеної заборгованості перед банком по договору в тому числі овердрафту, а також заборгованості по сплаті комісії перед банком дія договору закінчується після повного погашення заборгованості. Відповідач зобов`язання по погашенню кредиту не виконує, у зв`язку з цим станом на 18.08.2019 має заборгованість - 16270,48 грн., з яких: 2159,93 грн. - заборгованість за тілом кредита, 4034,71 грн. - заборгованість за простроченим тілом кредита, 7524,86 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання, 1300,00 грн. - нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн., а також штрафи відповідно до п.2.1.1.7.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500 грн. - штраф (фіксована частина), 750,98 грн. - штраф (процентна складова), яку позивач просить стягнути з відповідача на свою користь та судові витрати в розмірі 1921,00 грн. Відповідно до положень ч. 1 ст. 634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. За правилами ст.ст. 1054, 1055 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. Згідно ст.ст.526, 527, 530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Статтями 610 та 623 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання. Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов`язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов`язку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обов`язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України). За положеннями ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Враховуючи вищевикладене та відповідно до ст. 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому заявлені позивачем вимоги про одночасне їх стягнення з відповідача за прострочення сплати суми кредиту та відсотків суперечать вимогам ч. 1 ст. 61 Конституції України та ч. 3 ст. 509 ЦК, згідно з якими ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення, а зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. Зазначена правова позиція Верховного Суду України викладена в постанові від 21.10.2015 по цивільній справі №6-2003цс15. Таким чином, враховуючи, що умовами кредитного договору за порушення строків сплати за кредитом передбачено одночасне стягнення штрафу та пені з відповідача, що є одним видом цивільно-правової відповідальності, їх одночасне застосування за одне й те саме правопорушення буде свідчити про недотримання положень ст.61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме правопорушення, тому суд приходить до висновку, що у стягненні з відповідача пені у розмірі: 7524,86 грн. - нарахована пеня за прострочене зобов`язання, 1300,00 грн. - нараховано пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. слід відмовити, оскільки дані вимоги позивача суперечать наведеним вище законодавчим актам, а також нарахована сума пені перевищує розмір заборгованості. За таких обставин суд приходить до висновку, що підлягає стягненню із відповідача на користь позивача заборгованість по кредиту на загальну суму 7445,62 грн., яка складається із заборгованості за тілом кредиту - 2159,93 грн., заборгованість за простроченим тілом кредита - 4034,71 грн., штраф (фіксована частина) - 500,00 грн., штраф (процентна складова) - 750,98 грн. В задоволенні позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк» про стягнення з відповідача 7524,86 грн. пені за прострочене зобов`язання, 1300,00 грн. пені за несвоєчасність сплати боргу на суму від 100 грн. необхідно відмовити. Отже, позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» є обґрунтованими та підлягають частковому задоволенню, тому необхідно стягнути з [PERSON] на користь Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором в розмірі 7445 (сім тисяч чотириста сорок п`ять) гривень 62 копійки, станом на 18 серпня 2019 року. Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду позивачем був сплачений судовий збір у сумі 1921,00 грн., а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати за сплату судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (позовні вимоги підлягають задоволенню на 7445,62 грн.*100% : 16270,48 грн. ціни позову = 46 %, тобто 46 % від ціни позову 46% *1921 грн. :100%), що складає 883,66 грн.

Outcome: partial