Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-30 00:00:00

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява [PERSON] до Корсунь-Шевченківської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. З позову вбачається, що [INFO] померла мати позивача - [PERSON] . У січні 2021 року позивач дізналася, що мати склала на її користь заповіт. 21.01.2021 позивач звернулася до приватного нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, проте таку заяву у неї не прийняли, оскільки було пропущено встановлений 6-місячний строк для прийняття спадщини. Позивач вказує на наявність низки поважних причин, які призвели до пропуску строку для прийняття спадщини. З огляду на це просить визначити їй додатковий строк один місяць для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом після смерті [INFO] її матері [PERSON] . Ухвалою від 02.03.2021 позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд постановлено проводити за правилами загального позовного провадження. Про дату, час та місце проведення підготовчого судового засідання учасники справи були повідомлені належним чином. Позивач у підготовче засідання не з`явилася, проте направила заяву про здійснення розгляду справи у її відсутність. Представник відповідача у підготовче засідання не з`явився, проте до суду надійшла заява, з якої вбачається, шо проти задоволення позовних вимог не заперечують та просять здійснюват розгляд у відсутність представника. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно з частинами 3-4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 ЦПК України. Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Враховуючи зазначені вище положення, а також те, що сторони скористались своїм правом, врегульованим ч. 3 ст. 211 ЦПК України, заявляти клопотання про розгляд справи за їх відсутності, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному підготовчому засіданні на підставі наявних у справі доказів. Вивчивши та дослідивши матеріали справи, давши оцінку зібраним доказам, суд приходить до наступного. Судом встановлено, що [INFO] в с. Квітки Корсунь-Шевченківського району Черкаської області померла [PERSON] (а.с. 7). З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про розірвання шлюбу від 19.01.2021 № 00029257687 вбачається, що 20.02.1974 було розірвано шлюб між [PERSON] та [PERSON] . Після розірвання шлюбу дружина змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 11). Під час шлюбу, а саме [INFO] , у вказаного подружжя [PERSON] народилася дочка [PERSON] (а.с. 9), яка 21.06.1986 уклала шлюб з [PERSON] , у зв`язку з чим змінила прізвище на « [PERSON] » (а.с. 10). Вказані у паспорті позивача [PERSON] відомості щодо дати та місця її народження збігаються з відомостями щодо дати та місця народження [PERSON] (а.с. 5-6, 9,10). Отже, суд дійшов висновку, що позивач [PERSON] є дочкою померлої [INFO] [PERSON] . Після смерті [PERSON] залишилося спадкове майно, яке складається із Ѕ частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, розташоване за адресою: [ADDRESS] (а.с. 15-17). За життя, а саме 15.01.1992 [PERSON] склала заповіт, відповідно до якого половину житлового будинку з відповідною частиною надвірних споруд, які розташовані по [ADDRESS] , заповідала своїй дочці [PERSON] (а.с. 8). З позовної заяви вбачається, що позивач [PERSON] про існування заповіту не знала. Заповіт випадково було знайдено 20.01.2021. Наступного дня, а саме 21.01.2021, позивач звернулася у встановленому порядку до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Приватний нотаріус Корсунь-Шевченківського районного нотаріального округу Митрофанова Л.П. своєю постановою від 21.01.2021 відмовила [PERSON] у прийнятті заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої [PERSON] , оскільки позивач звернулася поза межами встановленого шестимісячного строку для подання такої заяви. Оскільки [PERSON] померла [INFO] , то останній день для подання вищезазначеної заяви припадав на 24.06.2020. Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За приписами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Із копії зазначеного вище заповіту (а.с. 8) слідує, що позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті [PERSON] . З довідки приватного нотаріуса Корсунь-Шевченківського районного нотаріального округу Митрофанової Л.П. від 21.01.2021 № 15/02-31 вбачається, що після [PERSON] , яка померла [INFO] , спадкова справа не заводилася (а.с. 14). Відповідно до приписів чинного законодавства спадкова справа заводиться тільки у разі звернення спадкоємців з заявами про прийняття спадщини. Таким чином, матеріалами справи не спростовано, що у [PERSON] , крім [PERSON] , наявні інши спадкоємці як за законом, так і за заповітом. Згідно з положеннями ст.ст. 1269, 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Як зазначено у позові, у шестимісячний строк позивач [PERSON] не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що не знала про наявність заповіту, складеного на її ім`я. Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої ст. 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Позивач у позовній заяві зазначає, що відсутність інформації про наявність на її користь заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. З огляду на це просить визначити їй місячний додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом Проте суд звертає увагу, що померла [PERSON] була матір`ю позивача. З огляду на це позивач знала про дату смерті матері і про наявність у неї спадкового майна. Відсутність у позивача інформації про складення на її користь заповіту, як і відсутність самого заповіту, не позбавляли позивача права подати заяву про прийняття спадщини як спадкоємцем за законом першої черги. З огляду на це суд не може вважати відсутність у позивача інформації про складення на її користь заповіту поважною причиною пропуску встановленого шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що позивач має низку хронічних захворювань, що підтверджується належними доказами, а саме довідкою КНП «Корсунь-Шевченківський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 21.05.2021 № 272. Мати позивача померла [INFO] . Якраз у цей час світом стала ширитися коронавірусна інфекція COVID-19. Люди з хронічними захворюваннями опинилися у групі ризику, для яких захворіння на цю інфекцію могло мати вкрай негативні наслідки. Із 12.03.2020 постановою Уряду в Україні було введено карантин, яким запроваджено низку заходів та обмежень, направлених на протидію поширенню коронавірусної інфекції COVID-19. У зв`язку зі збільшенням кількості захворювань 25.03.2020 Уряд запровадив по всій країні надзвичайну ситуацію. Було закрито або обмежено роботу низки закладів, громадян закликали дотримуватися ізоляції та утриматися від відвідин установ. Також було припинено міжміське й міжобласне автомобільне, залізничне та авіасполучення, уведені обмеження щодо користування транспортом міського сполучення. 02.04.2020 КМУ ухвалив постанову про посилення «карантинних» обмежень. Таким чином, із 06.04.2020 в Україні карантин став жорсткішим, зокрема заборонили ходити вулицями більш як по двоє та перебувати в громадських місцях без масок чи респіраторів. Станом на 24.06.2020, тобто на останній день строку подання заяви про прийняття спадщини від померлої [PERSON] , карантинні обмеження в Україні продовжували діяти. Позивач надала до матеріалів справи довідку медичної установи, з якої вбачається, що протягом 20-24 червня 2020 року вона проходила медичні обстеження у зв`язку з наявним захворюванням, у тому числі проходила огляд у лікаря пульмонолога (а.с 19). Ураховуючи введений в країни режим надзвичайної ситуації, а також наявність у позивача низки хронічних захворювань, суд дійшов висновку, що позивач об`єктивно була позбавлена можливості подати заяву про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк. Указана обставина свідчить про поважність пропуску позивачем строків звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що [PERSON] своєчасно не прийняла спадщину з поважних причин, а тому, беручи до уваги, що відповідач позов визнав повністю, будь-чиї права чи законні інтереси рішенням суду порушені не будуть, [PERSON] можна визначити додатковий строк для звернення в нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті [PERSON] , строком один місяць з дня набрання рішенням законної сили.

Outcome: approved