Jurisdiction: civil
Date: 2019-01-23 00:00:00

До Малиновського районного суду м. Одеси звернувся [PERSON] з позовом до ПАТ «Енергопостачальна\~компанія Одесаобленерго»\~про скасування\~рішення комісії\~з огляду\~актів про\~порушення правил\~користування електричною\~енергією,\~скасування акту-вимоги та просить суд скасувати Рішення комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією Центрального РЕМ ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» про розрахунок недооблікованої електроенергії в розмірі 3590 кВт/год на суму 8803,56 грн., яке оформлено Протоколом № 27 від 24.04.2018 року; скасувати Акт-вимогу Центрального РЕМ ПАТ «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» № 6005669 від 10.04.2018р. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 10 квітня 2018 року працівниками Центрального РЕМ ПАТ «Одесаобленерго» при проведенні технічної перевірки приміщення по вул. Грецька, 46 у м. Одесі було складено акт про порушення позивачем, який є споживачем електричної енергії, відповідно до договору про постачання електричної енергії № 6098 від 28.07.2006 року. Так, зокрема порушено п. п. 10.2.26, 3.34\~Правил користування електричною енергією\~ (далі-\~ПКЕЕ), а саме «порушена цілісність пломби енергопостачальної організації №73582241. Встановлені шунтуючі перемички на клемах приладу обліку №0704399, між проводом, що входить та виходить по фазам «А», «В» і «С». За результатами перевірки було складено акт про порушення п. п. 10.2.26, 3.34\~Правил користування\~електричною енергією №8001662 від 10.04.2018р.та акт-вимогу №6005659 від 10.04.2018р. щодо заміни несправного автоматичного вимикача. За результатами розгляду акту про порушення №8001662 від 10 квітня 2018 року, комісією Центрального РЕМ було складено протокол №27 від 24 квітня 2018 року, яким було визнано доведеним зафіксоване в акті №8001662 від 10 квітня 2018 року порушення\~ПКЕЕ\~та проведено розрахунок недоврахованої електричної енергії та її вартості за шість місяців, яка становить 8\~803,56 грн. Посилаючись на те, що вказані вище документи, які складені працівниками ПАТ «Одесаобленерго», не відповідають фактичним обставинам справи, не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства та призвели до порушення його прав, позивач просив суд скасувати рішення комісії Центрального РЕМ, зафіксоване в протоколі засідання комісії №27 від 24.04.2018 року, щодо розрахунку кількості недоврахованої електричної енергії та її вартості та акт вимогу №6005659 від 10.04.2018 р. Представник позивача в судове засідання не зявився, повідомлявся заздалегідь належним чином, однак надав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності, заявлені вимоги підтримує в повному обсязі. Представник відповідача в судове засідання не зявилася, проте надала до суду письмовий відзив на позовну заяву, в задоволенні позову просила відмовити, оскільки станом на дату слухання справи між сторонами припинено існування предмету спору в частині скасування рішення комісії оформленого протоколом № 27 від 24.04.2018р. про застосування положень методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Крім того зазначає, що в судовому порядку не підлягають оскарженню акти ревізій, документальних перевірок, дії службових осіб, вчинені в процесі чи за результатами перевірок тощо, оскільки такі акти не мають обовязкового характеру. Постачання енергії на обєкти позивача не припинялося та здійснюється у відповідності до умов Договору № 6098 від 28.07.2006р., а тому позивачем на надано доказів порушення його прав. Розглянувши матеріали справи, дослідивши та перевіривши обставини справи письмовими доказами в їх сукупності, які є належними, допустимими і достовірними, судом встановлено наступні обставини та визначені відповідні до них правовідносини. Відповідно до ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України\~кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом. Суд вважає, що спірні правовідносини регулюються нормами\~ст. 714 ЦК України,\~Закону України «Про ринок електричної енергії», Правилами користування електричною енергією, затвердженими\~постановою НКРЕ №28 від \~31.07.1996 р. зі змінами та доповненнями та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами\~правил користування електричною енергією, затвердженої\~постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006р. №562\~і зареєстрованої в Міністерстві юстиції 4 липня 2006р. за №782/12656. Відповідно до п. 22 розділу XVII прикінцевих та перехідних положень Зпеону України «Про ринок електричної енергії» нормативно правові акти, прийняті на виконання Законом України «Про електроенергетику», діють до набрання чинності нормативно - правовими актами, затвердженими на виконання цього Закону. П. 13 постанови НКРЕКП від 14.03.2018 р. №312 «Про затвердження правил роздрібного ринку електричної енергії» передбачено, що ця постанова набирає чинності з дня, наступного за днем її опублікування в офіційному друкованому виданні газеті «Урядовий курєр», крім пунктів 1 та 12, які набирають чинності з 11 червня 2018 року. Отже, на момент виявлення порушення (до 11.06.2018 р.) діяли правила користування електричною енергією, затверджені постановою НКРЕ від 31.07.1996 р. №28 (зі змінами та доповненнями), надалі ПКЕЕ. Відповідно до п. 5.1 ПКЕЕ договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обовязків сторін. Відповідно до п.3.1\~ПКЕЕ, електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії. Відповідальність за технічний стан засобів обліку несе та організація, на балансі якої вони перебувають, або організація, яка здійснює їх експлуатацію на підставі відповідного договору (п. 3.2\~ПКЕЕ). Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені (п. 3.3\~ПКЕЕ). Пункти 3.31 та 3.32\~ПКЕЕ\~передбачають, що розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації. Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв'язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку. Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін. У зазначених місцях можуть бути встановлені пломби інших заінтересованих сторін. При пломбуванні оформляється акт про пломбування. У акті про пломбування мають бути зазначені: місце встановлення кожної пломби, сторона, яка її встановила, сторона, відповідальна за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб на них. Акт про пломбування обліку підписується керівниками або уповноваженими особами сторін, які брали участь у пломбуванні обліку, та завіряється печатками. Пунктом 10.2.26\~ПКЕЕ\~встановлено, що споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування. Згідно із п. 6.41. ПКЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформлюється акт порушень. Пунктом 6.40 ПКЕЕ передбачено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про опломбування, або пошкодження відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 р. № 782/12656 (надалі Методика). Відповідно до п. 1.2. Методики, Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об'єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. Відповідно до п.п. 2 п. 2.1. Методики, остання застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, як пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр енергопостачальника чи інших заінтересованих сторін, індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному ПКЕЕ, або іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження приладів обліку, установлених пломб та індикаторів). Пунктом 2.5. Методики встановлено, що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 2.1 цієї Методики, крім виявлення випадків фіксації індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, величина добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб., кВт*год) визначається за формулою 2.4. Судом встановлено, що позивач є споживачем електричної енергії в нежитловому приміщенні по вул. Грецька, 46 у м. Одесі на умовах укладеного договору №6098 від 28.07.2006 р. Умовами вищезазначеного Договору передбачено, що АТ «Одесаобленерго» продає електричну енергію [PERSON] для забезпечення потреб електроустановок останнього з приєднаною потужністю, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком «Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії», а [PERSON] оплачує АТ «Одесаобленерго» вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Також, сторони погодили (п. 4.2.3. Договору), що споживач сплачує постачальнику електричної енергії вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електричної енергії; пошкодження засобів обліку, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електричної енергії поза засобами обліку; інших умов визначених Методикою. Відповідно до п. 4.4 Договору у разі виявлення однією із сторін договору порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій, чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов'язана попередити іншу сторону про необхідність складання акта інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акта. За приписами п. 9.4 Договору, останній укладається на строк до 31 грудня 2006 р., Договір вважається щорічно продовженим, якщо за місяць до закінчення терміну дії Договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення дії або перегляд його умов. Частиною першою статті 15\~ЦК України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Разом з тим, способи захисту цивільних прав та інтересів визначені у частині статті 16 ЦК України, до яких належить: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов'язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Оскарження як дій лише щодо факту складення акта, так і самого акта, який не встановлює для споживача будь-яких обов'язків, крім рекомендації сплатити нараховані збитки, що є різновидом претензії, не передбачено чинним законодавством в якості способу захисту прав. Визнання вимоги про оплату збитків незаконною не передбачено як спосіб захисту порушеного права, оскільки сама вимога носить рекомендаційний характер і сторони у разі необхідності можуть вжити заходів для досудового врегулювання спору. Складений відповідно до вимог вказаних вище ПКЕЕ відповідачем протокол №27 від 24.04.2018 р. за результатом розгляду акту про порушення №8001662 від 10.04.2018 р. також є лише фіксацією заподіяних внаслідок необлікованого використання електроенергії збитків, у разі виникнення спору він буде наданий як доказ, який повинен оцінюватись судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, а його оскарження не передбачено договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи. Зазначена правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 12 вересня 2011 року № 6-25цс11. Судом також встановлено, що АТ «Одесабленерго» відмінило оскаржуване рішення, оформивши прийняте рішення протоколом №27/1 від 12.06.2018 р. Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку про те, що скасування рішення комісії по розгляду вказаного акта про порушення\~ПКЕЕ\~оформленого у вигляді протоколу, який наразі відповідачем скасовано по відношенню до позивача, тобто не застосовується, не передбачено цивільним законодавством або договором як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи, а тому у задоволенні позову слід відмовити. Саме до такого висновку прийшов й Верховний Суд у своїх постановах від 14.06.2018 року у справі № 200/15509/14-ц та від 08.08.2018 року у справі № 285/1893/17. Як і не підлягає задоволенню вимога позивача щодо скасування акту вимоги складеного працівниками Центрального РЕМ ПАТ «Одесаобленерго» №6005659 від 10.04.2018 р. з підстав того, що чинними нормативно-правовими актами України передбачено застосування способів захисту виключно у зв'язку з можливістю захисту права і законного інтересу позивача. В даному випадку, сам факт складання спірного акту - вимоги не є порушенням прав та охоронюваних інтересів позивача, оскільки сам акт не породжує додаткових прав та обов'язків окрім тих, що передбачені договором, тобто не може бути відновлене право, яке не є порушеним на момент звернення до суду. Отже, предметом позову може бути матеріально-правова чи немайнова вимога позивача до відповідача, відносно якої суд повинен прийняти рішення. Предметом позову не можуть бути обставини, які виступають доказами у справі, зокрема, підписання актів, оскільки такі акти підтверджують наявність або відсутність юридичних фактів, які входять до підстав позову. Захист майнового або немайнового права чи законного інтересу відбувається шляхом прийняття судом рішення про примусове виконання відповідачем певних дій або зобов'язання утриматись від їх вчинення, а тому не можуть оспорюватися в суді акти ревізій,\~\~ документальних перевірок, дії службових осіб, вчинені у процесі чи за результатами\~\~ перевірок тощо, оскільки ці акти не мають обов'язкового характеру. Відповідно до ч. 1 та п. 2 ч. 1\~ст. 141 ЦПК України\~судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, повязані із розглядом справи, покладаються: у разі відмові в позові\~на позивача.

Outcome: dismissed