Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-08 00:00:00

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області з вказаним позовом звернувся [PERSON] , в якому просив стягнути з відповідача майнову та моральну шкоду в розмірі 65000,00 грн, зобов`язати здійснити ремонт покрівлі будинку за адресою: [ADDRESS] , ремонт підлоги та стелі в квартирі [NUMBER] , що розташована в зазначеному будинку. В обґрунтування вказаних вимог позивач посилався на те, що в 2016 році він звертався до відповідача з приводу руйнації покрівлі на будинку, де він проживає за адресою: [ADDRESS] . Проте з вказаного часу ремонт покрівлі здійснено не було, в результаті чого в 2017 році квартира була залита дощовими опадами, в зв`язку з чим був пошкоджений паркет, стеля та стіни. Ці обставини призвели до моральних страждань та погіршення стану його здоров`я, на відновлення якого він витрачав значну частину коштів. В зв`язку з чим через брак коштів припинив сплачувати комунальні послуги. Наразі при дощових опадах він вимушений підставляти під стелю різні ємності. Відповідач надав відзив, в якому позовні вимоги не визнав, посилаючись на те, що до тарифу на надання послуг з утримання житлових будинків і споруд та прибудинкових територій не входить ремонт даху. Капітальний ремонт фінансується за рахунок коштів, які виділяє міська рада, як власник житлового фонду. Станом на 06 лютого 2020 року на ремонт даху за адресою позивача грошові кошти не надходили. Крім того, по будинку позивача існує велика заборгованість за послуги по утриманню будинку, зокрема, позивач має заборгованість в розмірі більше ніж 4000,00 грн. Вважає, що розмір матеріальної та моральної шкоди позивачем не доведений. Згідно з ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться. З`ясувавши обставини справи, дослідивши докази, подані на їх підтвердження, суд дійшов таких висновків. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , має зареєстроване місце проживання за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується паспортом громадянина України, копія якого долучена до матеріалів справи. Позивач є пенсіонером за віком, що підтверджується пенсійним посвідченням № [NUMBER]. Будинок [ADDRESS] перебуває на балансі Комунального підприємства «Служба єдиного замовника Костянтинівської міської ради», що підтверджується рішенням Костянтинівської міської ради від 21 жовтня 2010 року № 5/54-1229, яким житловий фонд передано в його управління та утримання, рішенням виконавчого комітету Костянтинівської міської ради від 17 квітня 2015 року № 106, яким встановлено тарифи на послуги з утримання житлових будинків і споруд та прибудинкових територій, що надаються КП «Служба єдиного замовника Костянтинівської міської ради». Відповідно до Додатку 1 до вказаного рішення тариф на послуги з утримання будинку, споруд та прибудинкової території по будинку [ADDRESS] становило 2,76 грн. Додатком № 2 до цього рішення затверджено загальний перелік послуг з утримання житлових будинків і споруд та прибудинкових територій. Так, п. 10 передбачено, що до загального переліку послуг з утримання житлових будинків і споруд та прибудинкових територій передбачений поточний ремонт покрівлі: ремонт покрівель, ремонт оголовків, ремонт відкосів, ремонт примикання, ремонт слухових вікон. Додатком 4 рішення передбачено режим надання послуг з утримання житлових будинків і споруд та прибудинкових територій. Так п. 10 передбачено, що поточний ремонт покрівлі має проводитися 1 раз на 4 роки відповідно до графіку. Рішенням виконавчого комітету Костянтинівської міської ради від 27.12.2017 року за № 382 проведено коригування тарифів на послуги з утримання житлових будинків і споруд та прибудинкових територій» тариф на послуги з утримання будинку, споруд та прибудинкової території по будинку [ADDRESS] становить 2,85 грн. Відповідно до п. 6 розрахунку тарифу на послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій по вказаному будинку до тарифу включено поточний ремонт конструктивних елементів. 21 січня 2016 року позивач звертався із письмовою заявою до відповідача, копія якої долучена до матеріалів справи, з приводу направлення спеціаліста для складання акту ремонту покрівлі, яка під час дощових опадів протікає по стелі біля вікна в спальній кімнаті. Вказана заява отримана уповноваженою особою відповідача 21.01.2016 року, про що міститься відповідна відмітка. 21 лютого 2019 року позивач звертався із письмовою заявою до відповідача, копія якої долучена до матеріалів справи, з приводу направлення спеціаліста для проведення ремонту покрівлі, яка під час дощових опадів протікає по стелі біля вікна в спальній кімнаті, внаслідок чого руйнується паркет. Вказана заява отримана уповноваженою особою відповідача 21.02.2019 року, про що міститься відповідна відмітка. Судом не встановлені обставини щодо вчинення відповідачем будь-яких заходів на звернення споживача щодо необхідності обстеження покрівлі даху та його ремонту. У період з 20.03.2018 року по 12.06.2018 року позивач проходив курс лікування у лікаря-дерматолога, що підтверджується консультативним висновком спеціаліста, наданого 11.12.2019 року лікарем Конюченком С.В . Відповідно до Закону України «Про житлово-комунальні послуги» № 1875-IV від 24 червня 2004 року (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є, в тому числі, і балансоутримувач, який залежно від цивільно-правових угод може бути споживачем, виконавцем або виробником (частина шоста статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»). Згідно з п. 1.6 Порядку визначення виконавця житлово-комунальних послуг, затвердженого наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 25 квітня 2005 року № 60 виконавець житлово-комунальних послуг визначається органами місцевого самоврядування, крім випадків коли власник (власники) житлових будинків бажає (бажають) визначити виконавця житлово-комунальних послуг самостійно. Відповідно до пункту 1.9 вказаного Наказу виконавці житлово-комунальних послуг є відповідальними за ненадання або неякісне надання відповідних послуг згідно з укладеними договорами та законодавством. Згідно з розділом 2 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, визначено, що технічне обслуговування жилих будинків включає роботи з контролю за його станом, забезпечення справності, працездатності, наладки і регулювання інженерних систем тощо. Контроль за технічним станом здійснюється шляхом впровадження системи технічного огляду жилих будинків, яка включає в себе проведення планових та позапланових оглядів. Метою підготовки житлового фонду до сезонної експлуатації є забезпечення нормативних санітарно-технічних вимог щодо експлуатації приміщень жилих будинків і режимів функціонування інженерного обладнання. Під час підготовки житлового фонду до експлуатації в зимовий період виконуються такі роботи: - усунення несправностей: стін, фасадів, дахів, віконних і дверних заповнень, а також опалювальних печей, димоходів, газоходів, внутрішніх систем тепло-, водо- та електропостачання й установок із газовими нагрівачами; - приведення в технічно справний стан прибудинкової території із забезпеченням безперешкодного відведення атмосферних і талих вод від відмостки, спусків (входів) у підвал і їх віконних приямків; - забезпечення належної гідроізоляції фундаментів, стін підвалу і цоколю та їх сполучення із суміжними конструкціями, сходових кліток, підвальних і горищних приміщень, машинних відділень ліфтів, справність та утеплення пожежних гідрантів(пункти 2.1, 2.8.1, 2.8.2 Правил). Згідно з п. 2.4, 2.4.1 вказаного Наказу поточний ремонт - комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Поточний ремонт повинен проводитись з періодичністю, яка забезпечує ефективну експлуатацію будівлі з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту, реконструкції) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт або реконструкцію. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що належать до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Організація поточного ремонту жилих будинків повинна проводитися відповідно до нормативно-правових та нормативно-технічних документів з організації і технології поточного ремонту жилих будинків. Поточний ремонт виконується виконавцем послуг власними силами або із залученням підрядних організацій. Оскільки судом встановлено, що відповідач КП «Служба єдиного замовника Костянтинівської міської ради», на балансі якого знаходиться будинок, зобов`язаний під час підготовки житлового фонду до експлуатації в зимовий період виконати роботи з усунення несправностей даху, зважаючи на те, що судом не встановлено вчинення відповідачем будь-яких заходів на звернення споживача щодо необхідності обстеження покрівлі даху та його ремонту через що взимку відбувається проникнення опадів у квартиру позивача, суд дійшов висновку про наявність підстав для покладення на підприємство обов`язку із здійснення поточних ремонтних робіт покрівлі даху над квартирою [ADDRESS] , що відповідає позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 25.09.2019 року у справі №639/3568/16-ц. А отже, позовні вимоги в частині зобов`язання КП «Служба єдиного замовника Костянтинівської міської ради» здійснити поточний ремонт покрівлі даху над квартирою [ADDRESS] підлягають задоволенню. Посилання відповідача на наявність заборгованості за споживачами вказаного будинку, в тому числі за позивачем, зі сплати житлово-комунальних послуг не спростовує висновків суду, оскільки відповідно до витягу з особового рахунку споживача, наданого позивачем, вбачається, що на час виникнення спірних правовідносин споживач частково сплачував послуги за житлово-комунальні послуги, а наявність заборгованості за споживачем сама собою не є підставою для відмови у наданні житлово-комунальних послуг, зокрема, усунення несправностей даху під час підготовки житлового фонду до експлуатації в зимовий період. Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Згідно з ч. 1. п. 1 ч. 2, ч. 4 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, в тому числі, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму ВСУ № 6 від 27 березня 1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що її дії були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Однією з необхідних умов цивільно-правової відповідальності є наявність безпосереднього причинного зв`язку між протиправною поведінкою правопорушника і збитками потерпілої сторони, як вже зазначалося вище. Для притягнення особи до цивільно-правової відповідальності потрібен повний склад правопорушення, що складається з чотирьох елементів (протиправність, шкода, причинний зв`язок, вина). За відсутності хоч би одного з цих елементів (крім випадків безвинної відповідальності) цивільна відповідальність не настає. Згідно із ч.ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Всупереч вказаних вимог позивачем не надано доказів на підтвердження обставин щодо пошкодження підлоги та стелі в квартирі [ADDRESS] внаслідок залиття квартири, а також доказів на підтвердження обставин щодо наявності причино - наслідкового зв`язку між погіршенням стану здоров`я позивача та залиттям його квартири. А отже, позовні вимоги в частині зобов`язання КП «Служба єдиного замовника Костянтинівської міської ради» здійснити ремонт підлоги та стелі в квартирі [ADDRESS] , а також в частині стягнення з відповідача на користь позивача у відшкодування майнової та моральної шкоди грошових коштів в розмірі 65000,00 грн не підлягають задоволенню. Відповідно до ст. 141 ЦПК України в зв`язку із частковим задоволенням позову з відповідача на користь держави судовий збір пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, що дорівнює 768,40 грн.

Outcome: partial