Jurisdiction: civil
Date: 2021-06-15 00:00:00

До Ірпінського міського суду Київської області звернулася [PERSON] до Гостомельської селищної ради Київської області, третя особа: [PERSON] , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування заяви вказує, що [INFO] померла її мати - [PERSON] . Після смерті матері [PERSON] відкрилася спадщина на належну їй квартири [ADDRESS] , що належала померлій [PERSON] на праві спільної сумісної власності. Покійна мати заповіту після себе не залишила. Вказує про те, що на день відкриття спадщини спадкоємцями першої черги за законом після покійної матері були позивач, [PERSON] та син - [PERSON] (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог). Зазначає про те, що інших осіб, які б претендували на спадкове майно не має. Звертає увагу, що у встановлений законом шестимісячний строк позивач з братом не звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з наступних причин. Брат [PERSON] не проживав разом з матір`ю на день її смерті та не претендував і не претендує на спадкове майно, а тому, свідомо не звертався до нотаріальної контори, оскільки, не мав та не має наміру приймати спадщину. Позивач по справі після розірвання шлюбу зі своїм чоловіком, з 2005 року стала проживати разом з своєю матір`ю [PERSON] в квартирі [ADDRESS] . Після смерті матері позивач фактично прийняла спадщину шляхом продовження фактичного користування спадковим майном, переведенням на себе особистих рахунків в комунальних службах, сплатою житлово-комунальних послуг. Позивач вважала, що оскільки, фактично прийняла спадщину, то їй не потрібно подавати письмову заяву до нотаріальної контори протягом шести місяців після смерті матері для прийняття спадщини. Крім того, в вересні 2008 року, тобто ще до смерті матері, позивачем були подані документи на реєстрацію її місця проживання за адресою, де вони проживали разом з матір`ю. Проте, через смерть матері та турботи, пов`язані з даною подією, позивач пішла ставити штамп у паспорті про місце реєстрації вже після її смерті, однак, не звернула уваги, що дата реєстрації стояла не та, коли нею було подано документи на реєстрацію місця проживання, а [INFO] , тобто, коли мати вже померла. Стверджує, що помилкова впевненість у тому, що на день смерті позивач вже була зареєстрована за одною адресою з спадкодавцем, також стала причиною, чому позивач пропустила строк для прийняття спадщини. За вищевикладених обставин, вважає, що причини пропуску строку для подачі позивачем заяви про прийняття спадщини є поважними. Вказує про те, що 10 серпня 2020 року позивач звернулася до Ірпінської державної нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини після смерті своєї матері. Проте, їй було повідомлено, що нею пропущено строк для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. Просила визначити [PERSON] додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом до нотаріальних органів після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , терміном в 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Позивач [PERSON] в судове засідання не з`явилась, про час та дату розгляду справи повідомлена належним чином. До суду від представника позивача - адвоката Білоус-Литвиненко Л.Л. надійшла заява про слухання справи у її відсутність, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити. Представник відповідача - Гостомельської селищної ради Київської областів судове засідання не з`явився. До суду надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, проти задоволення позову не заперечують. Третя особа [PERSON] в судове засідання не з`явився, про час та дату розгляду справи повідомлений належним чином. До суду подав заяву про розгляд справи у його відсутність, проти задоволення позову не заперечує. Дослідивши докази по справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [PERSON] , [INFO] , є донькою [PERSON] , що стверджується копією свідоцтва про народження, серія [NUMBER] . Зміна прізвища позивача підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу, серія [NUMBER] від 05.03.1994, згідно якого прізвище « [PERSON] » змінено на « [PERSON] ». Згідно копії свідоцтва про смерть, серія [NUMBER] , мати [PERSON] - [PERSON] померла [INFO] . Відповідно до свідоцтва про право власності на житло № [NUMBER] від 30.03.1999, виданого виконкомом Ірпінської міської ради, квартира за адресою: [ADDRESS] , на праві спільної сумісної власності належить: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] . Згідно акту, складено депутатом Гостомельської селищної ради [PERSON] від 05.08.2020, [PERSON] дійсно проживає за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Згідно ст.ст. 1268,1269,1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її і протягом шести місяців з часу відкриття спадщини спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Оскільки, позивач в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, тому суд дійшов висновку що можливо надати позивачу додатковий строк для прийняття спадщини. Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. На підставі викладеного,

Outcome: approved