Jurisdiction: civil
Date: 2020-04-22 00:00:00

До Дружківського міського суду Донецької області надійшла позовна заява [PERSON] , [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] про стягнення матеріальної шкоди спричиненої залиттям квартири, в якій просять стягнути солідарно з відповідачів матеріальну шкоду спричинену залиттям квартири в розмірі 30528,00 грн. та судовий збір сплачений за подання позовної заяви. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачам по справі на підставі договору купівлі-продажу квартири від 13 жовтня 2011 року на праві спільної часткової власності належить по 1/2 частки кожному, двокімнатної квартири, яка розташована в [ADDRESS] . 03 липня 2019 року внаслідок умисних протиправних дій відповідача [PERSON] , відбулося залиття їх квартири, чим було спричинено матеріальну шкоду у великих розмірах. Через залиття, їх квартира була в стані непридатному для проживання, а саме було відсутнє електропостачання, через змоклі стіни, в квартирі був стійкий запах прілості, було пошкоджено меблі і квартира потребувала термінового ремонту. Враховуючи обставини, що сталися, вони звернулися до відповідачки [PERSON] , з пропозицією відшкодувати ним спричинену залиттям квартири матеріальну шкоду. На їх пропозицію відповідачка [PERSON] не заперечувала факту залиття їх квартири, та спричинення їм матеріальної шкоди, проте відмовилась її відшкодовувати, пояснюючи це тим, що у неї не має коштів. Після повернення з лікарні відповідача [PERSON] , він не заперечував факту залиття їх квартири, проте не вважав за потрібне відшкодовувати матеріальний збиток. Оскільки відповідачі не вважають за потрібне відшкодовувати матеріальну шкоду, яку було заподіяно залиттям їх квартири, вважають за доцільне звернутися до суду з позовом про стягнення з відповідачів на їх користь матеріальної шкоди. 19 листопада 2019 року ухвалою Дружківського міського суду Донецької області було прийнято позовну заяву до провадження, відкрито провадження по справі та призначено справу до підготовчого судового засідання. 25 лютого 2020 року ухвалою Дружківського міського суду Донецької області було закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду по суті. В супереч вимогам ст. 178 ЦПК України відповідач не скористалася своїм правом надати відзив на позовну заяву у встановлений судом строк. В судове засідання позивач не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав заяву про розгляд справи у його відсутність. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує, на позові наполягає. Відповідач в судове засідання не з`явилася. Про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Враховуючи, що причина неявки відповідача є неповажною, відзив не надано, у справі є наявні дані про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим відповідно до ст. 280 ЦПК України розглянути справу у порядку заочного провадження у відсутність відповідача з дотриманням вимог, встановлених законом, за згодою позивача на розгляд справи в порядку заочного провадження. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється на підставі ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України. Дослідивши матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини та зміст спірних правовідносин. Статтею 4 ЦПК України, передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Положенням ч.1 ст.12 ЦПК України, визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Статтею 81 ЦПК України, визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу від 13 жовтня 2011 року квартири за адресою: [ADDRESS] є [PERSON] та [PERSON] , форма власності: приватна, частка 1/2 (а.с.11-14). Згідно свідоцтва про шлюб серія [NUMBER] [PERSON] та [PERSON] уклали шлюб, про що виконкомом Олексієво-Дружківської селищної ради м.Дружківка, Донецької області зроблено актовий запис №28 від 08 жовтня 2011 року. Прізвище дружини після укладення шлюбу « Банна » (а.с.15). 09 липня 2019 року комісією представників КП «Комсервіс» складено акт про залиття, аварі, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) та встановлено, що в будинку [ADDRESS] сталося залиття, в наслідок чого: залито натяжну стелю S-6,7 кв.м.; залито стіну суміжну із санвузлом від стелі до підлоги S-7,75 кв.м. - шпалери деформовано; меблі розбухли та розшарувалися; в спальній кімнаті залито стіну суміжно з коридором S-6,6 кв.м.№ залито електричну проводку; в коридорі залито стіну суміжну зі спальнею S -6,6 кв.м і стана суміжна із санвузлом S - 6,7 кв.м., та антресолі S - 0,5 кв.м., шпалери деформовано, залито софіти, розбухла стіна з МДФ, а також розбухла лутка та двері; В ванній кімнаті залито стелю з пластику, розбухли та розшарувалися меблі; двері в кухні розбухли. Причиною залиття слугувало умисне безвідповідальне ставлення мешканців квартири [ADDRESS] до сантехнічних приладів, який закрив пробку в ванній кімнаті та відкрив воду (а.с.16). Вказані обставини у акті про залиття, аварі, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання), також підтверджуються фотознімками із квартири за адресою: [ADDRESS] (а.с.39-44). Судом встановлено, що відповідачі зареєстровані та проживають за адресою: [ADDRESS] (а.с.52). Зведеним кошторисним розрахунком вартості об`єкта будівництва№ 475 щодо ремонтно-відновлювальної роботи після залиття квартири [ADDRESS] , складеного в поточних цінах станом на 20 вересня 2019 року, визначено, що розмір майнової шкоди складає 29584,00 грн., а також згідно кошторису на розробку проектно-кошторисної документації складає 945,00 грн., що складає в загальній сумі 30528, 00 грн.(а.с.21-29). Вказані обставини відповідачами по справ не спростовані. Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Як передбачено ст.322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Згідно із положеннями ст.386 ЦК України, власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Згідно з ч.1 та ч.2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Аналогічні роз?яснення містяться в пункті 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» із змінами та доповненнями. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Відповідно до ч.1 ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Згідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. За встановлених обставин, суд вважає, що є всі законні підстави для стягнення з відповідачів на користь позивачів матеріальної шкоди спричиненої залиттям квартири, а позовна заява підлягає задоволенню. Згідно ст.141 ЦПК України слід стягнути з відповідачів на користь позивачів судовий збір в розмірі 768,40 грн.

Outcome: approved