Jurisdiction: civil
Date: 2019-12-05 00:00:00

До Ленінського районного суд м. Харкова звернулася [PERSON] до [PERSON] , Харківської міської ради, третя особа: державний нотаріус Другої Харківської державної нотаріальної контори Пилипенко О.В., Холодногірський районний у м. Харкові відділ державної реєстрації актів цивільного стану про оголошення особи померлою та визнання права власності на спадкове майно. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 19.03.2019 року відкрито провадження у справі. Позов мотивований тим, що [INFO] помер [PERSON] , який являється чоловіком Позивача. Для підтвердження факту, Позивачем надано копію свідоцтва про смерть серії [NUMBER] . Також Позивач зазначає, що 13.11.219 року державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори Пилипенко О.В. видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Постанова мотивові тим, що спадкове майно, на яке [PERSON] бажає отримати право власності належить на праві власності діду спадкодавця, а саме [PERSON] . І хоча можна встановити, що [PERSON] фактично прийняв спадщину за правом представлення, відсутній будь-який документ, який би підтверджував факт смерті [PERSON] . А тому державний нотаріус Другої Харківської державної нотаріальної контори Пилипенко О.В не видав свідоцтво про право власності на спадкове майно. Звертаючись до суду з вимогою про оголошення особи померлою, [PERSON] зазначає, що в [INFO] під час воєнних дій, [PERSON] покинув будинок та більше не з`являвся, що дає підстави вважати, що особа на сьогоднішній день померла. Адвокат Натина Андрій Олексійович, який діє в інтересах [PERSON] , звертався з адвокатськими запитами до Державного архіву Харківської області, а також до Головного територіального управління юстиції у Харківській області з метою отримання копії свідоцтва про смерть [PERSON] .. Не отримуючи відповіді на такі запити, адвокат Натина А.О., звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з клопотанням про витребування таких доказів. Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 21.05.2019 року, клопотання представника позивача та відповідача задоволені. Витребувано з КП «Міський архів» (61052, м. Харків, вул. Конєва, 7) належно завірені копії всіх документів, що мають відношення до [PERSON] (приблизно [INFO] ), містять інформації про дату народження, дату смерті, дітей [PERSON] , містять інформацію про власність, відчуження такої, інше. Витребувано з Головного територіального управління юстиції в Харківській області (61022, м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 16) належно завірені копії документів про народження [PERSON] (приблизно [INFO] ) про його походження, реєстрацію шлюбу, розірвання шлюбу, а також про смерть [PERSON] (приблизно [INFO] ). Витребувано з Державного архіву Харківської області (61003, м. Харків, пр. Московський, 7) належно завірені копії документів, що мають відношення до [PERSON] (приблизно [INFO] ), містять інформацію про народження, дату смерті, дітей, інформацію про власність, відчуження такої, інше. Витребувано з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради (м. Харків, майдан Павловський, 1/3) належно завірені копії будь-яких документів, що мають відношення до житлового будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , який належить [PERSON] . Витребувано з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради (м. Харків, майдан Павловський, 1/3) належно завірені копії будь-яких документів, що мають відношення до [PERSON] (приблизно [INFO] ), документи про право власності, на забудову, господарська книга. Витребувано з КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради (м. Харків, майдан Павловський, 1/3) належно завірені копії інвентаризаційної справи будинку, що розташований за адресою: [ADDRESS] , який належить [PERSON] . На виконання вимог ухвали про витребування доказів від 21.05.2019 року, комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради було надано до суду інвентаризаційну справу на будинок [ADDRESS] . Згідно наданої інвентаризаційної справи, встановлено, що житловий будинок [ADDRESS] , був побудований у 1927 році [PERSON] та [PERSON] . Рішенням Харківського міського бюро технічної інвентаризації від 21.11.1956 року 1/2 частина житлового будинку була зареєстрована на [PERSON] . Рішенням Народного суду 8-ої ділянки Ленінського району м. Харкова у справі №2-348 1956р. від 06.09.1956 року було встановлено, що дійсно в [INFO] [PERSON] помер. Було порекомендовано [PERSON] звернутися до правомочних органів для реєстрації права власності на іншу частину домоволодіння. Ознайомившись з наданими до суду доказами, адвокат Натина А.О., в інтересах [PERSON] , подав до суду уточнену позовну заяву. Уточнена позовна заява подана згідно вимог Цивільного процесуального кодексу України. Уточнюючи позовні вимоги, представник позивача скористався правом на зменшення позовних вимог, а саме просить суд визнати право власності на спадкове майно. В обґрунтування вимог позивач зазначає, що матеріали справи містять належні та допустимі докази, які підтверджують факт смерті [PERSON] в [INFO]. Зазначає також, що після смерті [PERSON] , житловий будинок [ADDRESS] фактично переходив у власність родичам, які продовжували проживати у зазначеному житловому будинку. Представником Харківської міської ради надано до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника Харківської міської ради та ухвалити рішення згідно чинного законодавства. Відповідачем [PERSON] надано до суду відзив на уточнену позовну заяву, яким вона позовні вимоги [PERSON] визнала та просила суд їх задовольнити. Державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори Пилипенко О.В. надано до суду заяву про розгляд справи за її відсутності. Представник Позивача надав до суду заяву, якою позовні вимоги підтримував в повному обсязі, просив суд ухвалити рішення за відсутності учасників справи. Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Згідно ч.3, ч.4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому ст. 206 цього Кодексу. Відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Дослідивши матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову з огляду на наступне. Так, [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії [NUMBER] , виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області. Матеріали справи також містять підтвердження, що [PERSON] помер в [INFO], однак документального підтвердження такого не збереглося. Після смерті [PERSON] спадщину за ним фактично прийняли як спадкоємці першої черги в рівних частинах його дружина [PERSON] та дочка [PERSON] . Спадщину останні прийняли відповідно до положень ст. 548 і ст. 549 ЦК УРСР (в редакції 1963 року), оскільки обидві вони фактично вступили до управління та володіння спадковим майном. На час відкриття спадщини постійно проживали в даному будинку і згідно даних будинкової книги були зареєстровані у спадковому Будинку. Відповідно до ч. 1 ст. 548 ЦК УРСР від 18.07.1963 рокуДля придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 549 Цивільного кодексу Української РСР від 18.07.1963 року визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; Таким чином, після фактичного прийняття спадщини, [PERSON] стала власником 3/4 (трьох четвертих) частин житлового будинку, а [PERSON] стала власником 1/4 (одної четвертої) частини житлового будинку. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . Майно, яке залишилося, перейшло у власність до її дочки [PERSON] , яка прийняла спадщину, оскільки фактично вступила в управління та володіння спадковим майном. Оскільки [PERSON] уже мала свою частку у житловому будинку, то фактично прийнявши у спадок майно після смерті [PERSON] , [PERSON] стала власником цілого будинку. [PERSON] померла [INFO] , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія [NUMBER] . Спадкове майно перейшло у власність її синові [PERSON] . Останній прийняв спадщину на підставі п. 1 ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР (редакція від 27.12.1996 року). Так, після смерті [PERSON] житловий будинок [ADDRESS] повинні успадкувати спадкоємці за законом. Такими є, а також судом встановлені, Позивач - [PERSON] та Відповідач - [PERSON] . Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У відповідності до вимог ст.ст.1217,1223 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або законом. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування одержують особи, зазначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Пленум Верховного Суду України у п.23постанови №7від 30.05.2008р.«Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. З роз`яснень в Постанові ПленумуВерхового суду України за № 7 від 30 травня 2008року «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що особа яка не має змоги реалізувати своє право на отримання свідоцтва про право на спадщину у нотаріальному порядку набуває право на звернення до суду у порядку позовного провадження із вимогами щодо визнання права на спадщину. Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. 15.12.1989 року [PERSON] уклала шлюб з [PERSON] , після чого отримала прізвище « [PERSON] », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії [NUMBER] . Частиною 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Статтею 78 ЦПК Українипередбачено, що суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Частиною 6 статті 81 ЦПК Українипередбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з положень ч. 1ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, прийшов до висновку про задоволення позову в повному обсязі На підставі викладеного,

Outcome: approved