Jurisdiction: civil
Date: 2014-12-01 00:00:00

До Слов'янського міськрайонного суду надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON], [PERSON], [PERSON], [PERSON], третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - КП «Сервіскомуненерго», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття приміщення. Дана заява мотивована тим, що позивачка є орендатором нежитлового приміщення, розташованого за адресою: Донецька область, [ADDRESS] на підставі договору оренди від 01.03.2013 року № 04/03/13, укладеного між нею та КП «Сервіскомуненерго». Дане приміщення використовується позивачкою під меблевий магазин. 03.03.2014 року в результаті засмічення стояка каналізації було затоплено стоками приміщення магазину та 32 одиниці меблі, яка там знаходилася. Причиною затоплення стало засмічення стояка каналізації, яке виникло з вини жильців квартир № 54, № 58, № 62 та № 70 в будинку [ADDRESS]. Питання про стягнення матеріальної та моральної шкоди внаслідок залиття до власника квартири [ADDRESS] не ставиться, оскільки власник даної квартири [PERSON] помер [INFO] року. Відповідно до Акту, залито 32 одиниці меблі, а саме: · тумба - 7 одиниць; · пуфик - 2 одиниці; · комод - 4 одиниці; · трюмо - 1 одиниця; · софа - 1 одиниця; · стіл трансформер - 1 одиниця; · шафа - купе - 1 одиниця; · ліжко - 1 одиниця; · стіл - 5 одиниць; · розкладачка - 1 одиниця; · полиця - 1 одиниця; · матрац - 1 одиниця. Згідно з експертним дослідженням № ЄИ-98 від 31.03.2014 року Донецької торгово-промислової палати, Краматорське відділення, експерт [PERSON], було визначено втрату вартості товару в розмірі 19000,00 грн. Факт завданої майнової шкоди підтверджується даними акту комісії КП «Сервіскомуненерго» та експертизою. Відповідно до ч. 2 ст. 383 ЦК України власник квартири може на свій розсуд здійснювати ремонт у квартирі за умови, що ці зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно-технічних вимог і правил експлуатації будинку. Відповідно до ч. 1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких була завдана шкода несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. Згідно зі ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної та юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Власник зобов'язаний утримувати своє майно (ст. 322 ЦК України). Окрім того, неправомірними діями відповідачів позивачці була завдана моральна шкода, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Розмір моральної шкоди позивачка оцінює в 10000,00 грн. Просить суд стягнути з відповідачів солідарно відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 19000,00 грн. та моральної шкоди в розмірі 10000,00 грн. Позивачка [PERSON] в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву, відповідно до якої просила розглянути справу без її участі, за участю її представника. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву, відповідно до якої просить суд розглянути справу без її участі, позов не визнає. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву, відповідно до якої просить суд розглянути справу без її участі, позов не визнає. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву, відповідно до якої просить суд розглянути справу без її участі, позов не визнає. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явився, надав суду заяву, відповідно до якої просить суд розглянути справу без його участі, позов не визнає. Представник третьої особи без самостійних вимог на предмет спору - Комунального підприємства Миколаївської міської Ради «Сервіскомуненерго» в судове засідання не з'явився, відповідно до наданої заяви просив розглянути справу без його участі. Рішення просить прийняти на підставі матеріалів, наявних в справі. Суд вважає за можливе розглянути дану цивільну справу без участі не з'явившихся осіб, що повністю відповідає вимогам ст. 169 ЦПК України. У судовому засіданні представник позивача [PERSON] який діє на підставі довіреності від 20 вересня 2013 року надав пояснення, аналогічні позовним вимогам, зазначив, що відповідачі повинні відшкодувати спричинену залиттям матеріальну шкоду, оскільки вони є власниками квартир, та зобов'язані утримувати своє майно. Просив суд задовольнити позов повністю. Представник відповідача [PERSON] - [PERSON], що діє на підставі довіреності від 21 жовтня 2014 року, в судовому засіданні проти задоволення позову заперечувала, мотивуючи це тим, що Акт обстеження був складений з порушеннями, які виявилися в наступному. Відповідно до п. 2. 3, 6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженого Наказом № 176 від 17.05.2005 року Державного комітету України з питань житлово - комунального господарства та додатку № 4 до Правил, при складанні Акту про залиття обов'язковою є участь жильців будинку. Жильці будинку, які вказані, як винні особи в Акті від 03.03.2014 року, дізналися про факт залиття приміщення після отриманні позовної заяви. Окрім того, не була встановлена дійсна причина залиття. До складу комісії увійшли тільки представники третьої особи по даній справі - КП «Сервіскомуненерго» та позивачка - ФОП [PERSON] Крім того, [PERSON], який відповідно до Акту є членом комісії особисто їй стверджував, що даного Акту не бачив, оригінала Акту у третьої особи немає. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] надав показання та зазначив, що він працює в Комунальному підприємстві «Сервіскомуненерго» на посаді інженера ПТО. 03.03.2014 року було затоплення магазину «Комфорт». Внаслідок залиття були пошкоджені поли, стіни, меблі. Причина залиття - засмічення стояка. Під час прочистки стояка були видалені відходи будівельних матеріалів та консервовані фрукти. Користуються стояком мешканці квартир № 54, 58, 62, 66, 70. До інших квартир даний стояк відношення не має. Акт обстеження він підписував, але не той, що був йому пред'явлений в судовому засіданні. При обстеженні 03.03.2014 року був складений рукописний акт без переліку меблів. Після цього власники магазину запропонували свій варіант Акту, який він не підписував. Однак, визнає, що підпис в акті його. Допитаний в судовому засіданні в якості свідка [PERSON] надав показання та зазначив, що на початку березня до нього звернулася [PERSON] Коли вони приїхали в магазин, зайти в нього не уявилося можливим через залиття. Наступного разу вони приїхали через два тижні та зробили фото меблів. Він зробив огляд та опис меблів. Відповідно до накладних всі меблі були передані під реалізацію, тому уцінка не могла бути такою, як для меблів домашнього використання. Подальшої реалізації меблі не підлягали. Висновок він робив на підставі акту. Дослідивши подані документи, вислухавши пояснення сторін та показання свідків всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини. Позивачка [PERSON] є фізичною особою підприємцем, що вбачається з Виписки з єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців. Між позивачкою [PERSON] та Комунальним підприємством Миколаївської міської ради «Сервіскомуненерго» 01 березня 2013 року укладений договір оренди, відповідно до якого КП «Сервіскомуненерго» передало, а [PERSON] прийняла в оренду нежитлове приміщення, розташоване за адресою: [ADDRESS] для розташування магазину для продажу непродовольчих товарів. 03.03.2014 року орендоване приміщення (магазин) за адресою: місто Миколаївка, вул. Горького було пошкоджено внаслідок затоплення каналізаційними стоками. Крім того, були пошкоджені меблі, які знаходилися в магазині для реалізації. Даний висновок суду ґрунтується на показаннях свідків [PERSON] та [PERSON] При виїзді комісії у складі: інженера КП «Сервіскомуненерго» [PERSON], начальника ЦТПК КП «Сервіскомуненерго» Глушковського Г.В. та майстра ЦТПК Богомаз С.В., 03.03.2014 року, був складений рукописний Акт обстеження. Даним обстеженням встановлено, що затоплення приміщення полів приміщення магазину виникло в результаті засмічення каналізаційного стояку, який проходить через квартири № 54, 58, 62, 66, 70. Також, обстеженням було виявлено, що стояк засмічений відходами фруктів, будівельними матеріалами. Крім того, зазначений Акт містить відомості про те, що комісія вважає, що засмічення стояка виникло через його використання не за призначення кого то з жильців квартир № 54, 58, 62, 66, 70. Висновку про винність будь якої особи в затопленні приміщення магазину Акт не містить. Акт обстеження від 03.03.2014 року в печатному варіанті, за участю ФЛП [PERSON], ФЛП [PERSON], продавця [PERSON] та представників КП «Сервіскомуненерго», суд до уваги не приймає, оскільки свідок [PERSON], який відповідно до даного акту включений до складу комісії, в судовому засіданні пояснив, що він цей акт не підписував. Однак, проаналізувавши обставини справи та приймаючи до уваги показання свідків, суд доходить до висновку, що факт затоплення каналізаційними стоками приміщення магазину та факт пошкодження меблів, що знаходилися в магазині мали місце, що також вбачається з наданих в судовому засіданні фотографій меблів після затоплення. Також, суд приймає до уваги та не оцінює критично розмір майнової шкоди, спричиненої позивачці внаслідок затоплення, визначений експертним дослідженням № ЭИ-98 від 31.03.2014 року Донецької торгово-промислової палати, Краматорське відділення, експерт [PERSON] в розмірі 19000,00 грн. При вирішенні питання про те, чи підлягає стягненню сума матеріальної та моральної шкоди саме з відповідачів, суд виходить з наступного. Відповідно до ч. ст. 1166 Цивільного Кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної чи юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 1 статті 1167 Цивільного Кодексу України передбачено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала за наявності її вини, крім випадків встановлених частиною другою цієї статті. Тобто, необхідною умовою для стягнення матеріальної та моральної шкоди є встановлення факту неправомірності дій відповідачів, наявність між неправомірними діями на шкодою причинного зв'язку. Аналогічні роз'яснення надав Пленум Верховного Суду України в п. 2 своєї Постанови № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди». Окрім того, як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 5 своєї Постанови № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при вирішенні спору про відшкодування моральної шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою та протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. На думку суду, в судовому засіданні представником позивача не доведена наявність винних дій саме відповідачів. В судовому засіданні з достовірністю встановлено, що відповідачка [PERSON] є власницею квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], відповідач [PERSON] є власником квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], відповідачка [PERSON] є власницею квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], відповідачка [PERSON] є власницею квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS], що вбачається з відповідних довідок з Реєстру прав власності на нерухоме майно (а.с. 68-74). Однак, посилання представника позивача [PERSON] на приписи Цивільного Кодексу України, які встановлюють обов'язок власників квартир утримувати майно (ст. 322 ЦК України), здійснювати ремонт у квартирі за умови, що зміни не призведуть до порушень прав власників інших квартир у багатоквартирному житловому будинку та не порушать санітарно - технічних вимог і правил експлуатації будинку (ст. 383 ЦК України) суд до уваги не приймає, оскільки, на думку суду, за умови недоведеності винних дій відповідачів, виникли правовідносини даними приписами Закону не регулюються. Також, суд вважає, що до виниклих правовідносин не може бути застосовані положення ч. 1 ст. 1190 ЦК України, яка говорить про те, що особи, спільними діями або бездіяльністю яких була завдана шкода несуть солідарну відповідальність перед потерпілим, оскільки в судовому засіданні не доведений факт спричинення матеріальної та моральної шкоди саме спільними діями відповідачів. Оцінюючи показання свідків, Акти обстеження, суд доходить до висновку, що висновок про спричинення шкоди позивачці внаслідок винних дій відповідачів є лише припущенням. Суд не може погодитись зі ствердженням представника позивача про те, що проходження каналізаційного стояку через квартири відповідачів, є підставою для визнання відповідачів винними в пошкодженні майна позивачки та, як наслідок, стягнення з них матеріальної та моральної шкоди. Натомість, суд погоджується зі ствердженням представника відповідача [PERSON] про те, що не була встановлена дійсна причина залиття. Відповідно до ст.ст. 10, 60 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Статтею 11 ЦПК зазначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Окрім того, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до п. 2, 7 ч. 2 статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов'язаний: здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством. Тобто, обов'язок по здійсненню контролю за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; здійсненню технічного обслуговування та ремонту внутрішньобудинкових мереж, вжиттю заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій покладений на третю особу по справі - КП «Сервіскомуненерго». На підставі вищевикладеного,

Outcome: dismissed