Jurisdiction: civil
Date: 2018-04-10 00:00:00

До суду 13.12.2017 року звернувся [PERSON] з позовом до [PERSON] про виключення запису про батьківство дитини, в якому просить виключити запис про [PERSON] як батька [PERSON], [INFO], з актового запису №91 про народження [PERSON], зробленого 23.02.2016 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кузнецовського міського управління юстиції у Рівненській області. Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що 05.09.2015 року сторони уклали шлюб. Під час шлюбу, [INFO] року, народилась дитина [PERSON] На сьогоднішній день сторони розлучені. Позивач переконаний, що він не є батьком дитини. Батьком може бути інша особа, так як відповідач в період зачаття дитини перебувала на навчанні у м. Сарни Рівненської області, де постійно проживала. Такі обставини може підтвердити тільки судово-медична експертиза. Позивач вже звертався до Кузнецовського міського суду з аналогічним позовом, однак через свою юридичну необізнаність позов залишено без розгляду. Крім того позивач бажав провести судово-медичну експертизу в іншій експертній установі. 12 січня 2017 року відповідач [PERSON] подала до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що вважає даний позов безпідставним та не обґрунтованим, не підтвердженим жодними доказами. Вказала, що в провадженні Кузнецовського міського суду перебувала справа №565/808/17 за аналогічним позовом, в якій позивач заявив клопотання про призначення судово- медичної (генетичної) експертизи. Таку експертизу було призначено, відповідач з дитиною з'явилась до експертної установи. За результатами експертизи встановлено, що вірогідність батьківства позивача відносно [PERSON] складає не менше ніж 99,99%, а тому батьківство практично доведено, тобто існує доказ, який підтверджує факт батьківства позивача відносно [PERSON] Після ознайомлення позивача з висновком експерта, ним була подана заява про залишення позову без розгляду. Щодо установи, яка проводила експертизу, зазначила, що позивач клопотав про проведення експертизи саме в цій установі, а відповідач, в свою чергу, не заперечувала. Відповідач вважає, що позивач повторно звернувся до суду з аналогічним позовом з мотивів особистих неприязних стосунків між сторонами, а не для встановлення факту батьківства. Крім того вказала, що повторна поїздка до експертної установи є обтяжливою для неї та дитини. Також відповідач просила витребувати матеріали справи №565/808/17, де знаходиться оригінал висновку експерта. 15 січня 2018 року позивач подав до суду клопотання, в якому просить повторно призначити судово- медичну (генетичну) експертизу щодо наявності кровного споріднення між ним та малолітньою дитиною [PERSON], матір'ю якої є відповідач. Проведення експертизи просив доручити КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи». 29 січня 2018 року відповідач подала заперечення проти клопотання про призначення повторної експертизи, вказала, що клопотання є безпідставним та не обґрунтованим, оскільки така експертиза вже проводилась, а тому відсутні підстави для її повторного проведення. Фактів, які свідчили б про те, що попередній висновок експерта викликає сумніви позивачем не наведено. Представники позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі з підстав, наведених у позовній заяві, просили позов задовольнити. Відповідач в судовому засіданні позов не визнала повністю та заперечила проти задоволення позову через його безпідставність. Вказала, що батьківство позивача відносно дочки [PERSON] практично доведено, підстав для проведення повторної судово-медичної експертизи фактично немає. Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню виходячи з наступного. Згідно копії свідоцтва про шлюб серії [NUMBER] виданого повторно, сторони уклали шлюб 05.09.2015 року, який було розірвано рішенням Кузнецовського міського суду Рівненської області від 04.07.2017 року, що підтверджується копією рішення. Відповідно до копії свідоцтва про народження серії [NUMBER] виданого повторно, батьками малолітньої [PERSON], є сторони. Судом для дослідження витребувано матеріали справи №565/808/17 (провадження 2/565/323/17) за позовом [PERSON] до [PERSON] про виключення з актового запису відомостей про батька дитини. При дослідженні даної справи встановлено, що позивач 11.05.2017 року звертався до позивача з аналогічним позовом та з тих самих підстав. 06 червня 2017 року позивачем у зазначеній справі подано клопотання про призначення судової медичної (генетичної) експертизи на вирішення якої поставлено питання, чи є [PERSON] батьком малолітньої дитини [PERSON], [INFO] Проведення експертизи просив доручити експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Ухвалою суду від 29.06.2017 року в зазначеній справі клопотання позивача задоволено та призначено у справі судово-медичну експертизу. З результатів дослідження висновку експерта №243 встановлено, що в генотипі [PERSON] по всіх досліджуваних локусах виявлені алельні пари, які могли бути утворені шляхом успадкування алелей з генотипів [PERSON] та [PERSON]. Вірогідність випадкового збігу алельних характеристик під експертних осіб з будь-яким випадково вибраним індивідуумом приведена в «Посібнику користувача набору Identifiler» і складає 5,01/10-18, тобто індивідуум з таким генотипом може зустрічатися в середньому п'яти випадках на 10 000 000 000 000 000 000 випадково вибраних індивідуумів. Вірогідність підтвердження батьківства складає величину не менш ніж 99,99%. Згідно підсумку експертизи №243 біологічне батьківство [PERSON] відносно [PERSON] практично доведено. Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно ч.1 ст. 103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з'ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Тобто, для призначенням судом експертизи є обов'язкова сукупність умов, визначених ч.1 ст. 103 ЦПК України. Однак, при дослідженні матеріалів справи №565/808/17 встановлено, що в ній наявний висновок експерта із того самого питання, яке є ключовим для вирішення справи № 565/2363/17, і даний висновок експерта досліджувався як письмовий доказ у справі № 565/2363/17. З клопотання про призначення судової медичної (генетичної) експертизи від 06.06.2017 року, яке знаходиться в матеріалах справи №565/808/17 встановлено, що позивач [PERSON] клопотав про доручення проведення такої експертизи експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи. Ухвалою Кузнецовського міського суду від 29.06.2017 року по справі №565/808/17 судово-медичну експертизу призначено у експертній установі, яку обрав позивач. В позовній заяві позивач не зазначив аргументів, які могли б викликати сумніви щодо правильності висновку судово-медичної експертизи №243, яка наявна в матеріалах справи №565/808/17. Нормами ч.ч. 1, 2 ст. 113 ЦПК України встановлено, якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам). В ході розгляду справи судом не встановлено жодних обставин, які могли б бути підставами для проведення повторної судово-медичної експертизи у справі № 565/2363/17 щодо висновку експерта № 243 від 29.06.2017 року, складеного на підставі ухвали Кузнецовського міського суду від 29.06.2017 року в справі № 565/808/17, з питання встановлення факту батьківства позивача [PERSON] відносно малолітньої [PERSON], матір'ю якої є відповідач. Відповідно до ч.2 ст. 136 СК України, у разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. За таких обставин позивачем не доведено відсутності кровного споріднення між [PERSON] та [PERSON], а тому слід відмовити у задоволенні позову. Враховуючи наведене та

Outcome: dismissed