Jurisdiction: civil
Date: 2016-08-09 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду звернувся [PERSON], в інтересах якого діє [PERSON], з позовною заявою до [PERSON] про стягнення матеріальної та моральної шкоди. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що в Красноармійському міському суді розглядалося провадження № 2/235/28/16 справа 235/6244/15-ц про стягнення з [PERSON]Н на користь [PERSON] суми авансу 30 000 гривень та 300 гривень судові витрати, про що є рішення суду від 22.01.16 року. Позивачем в ході судового розгляду не було заявлено про те, що позивач і представник проживали в будинку по вулиці Железнодорожная буд. 66 з 27.08.2013 року, з часу написання розписки відповідачем та проживали два роки, здійснили в цьому будинку ремонт, а саме: відремонтували та покрасили паркан, залили навколо будинку бетоном цоколь, набили сітку та поштукатурили будинок з вулиці, залили доріжку навколо будинку, поклали 10 затяжок (доріжка), добудували прибудову, вставили вікна, набили сітку та поштукатурили зсередини, зацементували підлогу та поклали кахлі. Машину б/у асфальту уклали на подвірї, над прибудовою наслали поли та 4 великих шиферини (типу балкона), в будинку зацементували поли та поклали зверху лінолеум утеплений, в будинку поклеїли шпалери та фотошпалери, пофарбували вікна, двері зсередини та знадвору, пофарбували ворота та хвіртку, привели город в належний стан та два роки користувалися ним та в теперішній час там посаджений часник (зимовий), спиляли дерева за будинком, а через 8 років після смерті [PERSON] все заросло бурянами, будинок та фундамент розсипалися. Зробили ремонт на загальну суму 40 000 грн. (20 000 грн. матеріали і 20 000 грн. затрати на ремонт). Протягом двох років позивач проживав за адресою: [INFO] вул, Островського, 4, без якого відповідач не хотів оформлювати угоду в формі розписки нотаріально на позивача. Та відповідач і надалі не хотів починати оформляти будинок на позивача, відтягував час. Так як відповідач не оформляв нотаріально договір купівлі, представник постійно хвилювалася, плакала, у неї погіршувався стан здоровя, були постійні головні болі (і зараз) приймає заспокійливі препарати, постійні болі в серці. 15.05.15 року представник заявила відповідачу, що подає заяву в прокуратуру, що він дав взятку для начислення завищеної пенсії, позивач злякався. Коли пішли до нотаріуса за довідкою то він прийшов. Став зривати замки і виганяти на вулицю. Сусіди сповістили, що відповідач 2009 року уже продавав цей будинок [PERSON] і через два роки 2011р. вигнав її і пятеро дітей на улицю. В теперішній час вона хворіє, а дітей забрали. Представник позивача 26.06.15р. звернулася з заявою в міліцію, слідчій [PERSON] викликав відповідача і в присутності начальника міліції [PERSON] вернув ключі від будинку та пообіцяв не перешкоджати проживанню представника та позивача до рішення суду. Відповідач став телефонувати та погрожувати, що убє , якщо представник не затребує позов і відповідачу залишаться два будинки «без суда и следствия». 04.09.15р. відповідач здійснив замах на її життя, що підтверджується заявою від 07.09.15р. до Красноармійського районного відділу міліції та медичними документами: знімала побої направлення [PERSON], зверталась в поліклініку врач Шкіндер, назначив МРТ, рентген ніг і голови. Зверталась до судового медичного експерта по направленню слідчого Мальцевой Ю., стан представника погіршується так, як після здійснення нападу відповідач став давати неправдиві свідчення, що протягом двох років втратив пам'ять, розписку не писав і все заперечує. Так 16.11.15р. в 9.45 відповідач здійснив телефонний дзвінок і повідомив представника, що він достатньо заплатив, щоб кримінальну справу не довели до суду. Позивач просить суд стягнути з відповідача суму за матеріальні збитки та ремонтні роботи 40 000 грн. Стягнути з відповідача моральні збитки сумою 10 000 тис грн.., суму судових витрат. Кошти затрачені на лікування 879 грн. 69коп. Стягнути з [PERSON] Миколаєвича [INFO], індетифікаційний код 968005659, на користь позивача у розмірі 50 879 грн. 69 коп., або виконати первісний договір від 7.08.2013 року, щоб позивач з сімєю мав змогу переїхати із м.Донецьк на Українську територію. Позивач [PERSON] до судового засідання не зявився, на електронну адресу суду надіслав заяву про розгляд справи без його участі, за участю його представника [PERSON] Представник позивача підтримала заявлені позовні вимоги та просила суд їх задовольнити. Відповідач [PERSON] в судовому засіданні заперечував проти заявлених позовних вимог та просив суд відмовити у задоволенні позову. Надав суду заперечення в яких зазначив, що з даним позовом він не згодний в повному обсязі з наступних підстав: По-перше, зазначає, що позивач [PERSON] жодного дня не мешкав у його будинку, що розташований за адресою: Красноармійський район, смт. Удачне, вулиця Железнодорожна, 66. В даному будинку відповідач завжди мешкав разом зі своєю матірю [PERSON], яка померла в 2008 році і після її смерті він продовжує проживати в даному будинку. Ніякі інші особи, а саме: [PERSON], або її онук позивач [PERSON] в його будинку ніколи не мешкали, не вели господарство, не тратили свої кошти на ремонт будинку. По-друге, щодо цивільної справи № 2/235/28/16 про стягнення з нього на користь [PERSON]С суми авансу в розмірі 30000(тридцять тисяч) гривень, то виконання рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 22.01.2016 року по даній справі зупинено до закінчення касаційного провадження у справі, згідно ухвали від 14.04.2016 року судді Ткачук О.С. Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ. В даній справі він доказує і доводить суду, що під час написання розписки про продаж будинку він прибував під дією психотропних медичних препаратів, які пригнічують свідомість і память і які йому підсипала [PERSON] у напій і ніяких грошових коштів він не отримував від [PERSON], бо жодного разу його не бачив і не знайомий з ним. По-третє, позивачем не надані належні та допустимі докази понесених ним матеріальних затрат, оскільки ремонтом в своєму будинку відповідач завжди займався сам за свої грошові кошти, сам закуповував будівельні матеріали, давав гроші [PERSON] для купівлі матеріалів, тобто всі затрати на його будинок були проведені за його рахунок. З долучених товарних чеків до заяви неможливо розібрати ким купувалися товари, не зазначене повне найменування товарів, для ремонту чиєї будівлі вони призначалися і де були витрачені та застосовані, а також ставить під сумнів достовірність самих чеків, оскільки штампи та печатки розмиті, їх не можливо прочитати, а чек від 27.10.2013 року взагалі написаний рукою [PERSON] Щодо заявленої моральної шкоди вважає, що позивач також не надав суду докази щодо спричинення йому моральної шкоди, навпаки представник позивача, що діє за дорученням позивача спричиняє йому моральну шкоду бо пише на нього недостовірні та неправдиві скарги і заяви в Красноармійський ВП ГУ в Донецькій області, Красноармійську місцеву прокуратуру для притягнення його до кримінальної відповідальності, щодо погроз позбавленням життя [PERSON] (ч.І ст. 129 КК України) та нанесення представнику позивача легких тілесних ушкоджень (ч. 1 ст. 125 КК України). Кримінальне провадження № 12015050410002922 від 27.11.2015 року слідчим СВ Красноармійського ВП ГУ НП [PERSON] розпочате за ч. 1 ст. 129 КК України закрито, у звязку з відсутністю складу вказаного кримінального правопорушення. Слідчим суддею Красноармійського міськрайонного суду Донецької області не знайдено порушень і підстав для скасування постанови слідчого, про що була винесена ухвала від 22.07.2016 року про відмову у задоволенні скарги [PERSON] на дії слідчої [PERSON] Кримінальне провадження № 12015050410002221 розпочате 07.09.2015 року слідчим СВ Красноармійського МВ ГУМВС України в Донецькій області [PERSON] за ч. 1 ст. 125 КК України закрито, у звязку з відсутністю складу кримінального правопорушення. Враховуючи зазначене, а також те, що між ним та позивачем або його представником не складався ніякий документ про відшкодування затрат по будинку та затрат на будівельні поліпшення будинку та в задоволенні позову про стягнення матеріальної і моральної шкоди необхідно відмовити, як в необґрунтованих вимогах. Представник відповідача заперечувала проти заявлених позовних вимог та просила суд відмовити у задоволенні позову. Суд, заслухавши пояснення сторін, свідка, дослідивши матеріали цивільної справи, з'ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав. Рішенням Красноармійського міськрайонного суду від 22.01.2016 року стягнуто з [PERSON] на користь [PERSON] суму авансу в розмірі 30000 гривень та судові витрати в сумі 300 гривень. Ухвалою Апеляційного суду Донецької області від 15.03.2016 року рішення залишено без змін. Рішення набуло законної сили 15.03.2016р. (а.с.4). Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 14.04.2016 року відкрито касаційне провадження, витребувано справу та зупинено виконання рішення Красноармійського міськрайонного суду від 22.01.2016р. (а.с.38). Представником позивача суду надано чотири копії товарних чеків (оригінали оглянуті в судовому засіданні) (а.с.6). Згідно чеку від 20.09.2013 року придбано товар на суму 1215,00 гривень; від 12.09.2013р на суму 4475,00 гривень; від 12.11.2013р. на суму 4735,00 гривень; від 27.10.2013р. на суму 3666,00 гривень; на загальну суму 14091,00 гривень. Даними чеками представник позивача обґрунтовує витрати, які були зроблені нею та онуком на ремонт у будинку. Відповідно до\~ст. 11 ЦПК України\~суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно\~ст. 60 ЦПК України\~кожна сторона зобов»язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Статтею 57 ЦПК України\~передбачено, що доказами є будь\~які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Згідно зі ст.58,59\~цього\~Кодексу\~належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.\~\~\~\~ \~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~\~Виходячи з аналізу зазначених норм, розподіл обов'язків щодо доказування в цивільній справі здійснюється на підставі принципу змагальності, відповідно до якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. \~\~ Предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Для встановлення у судовому засіданні вказаних фактів досліджуються показання свідків, письмові та речові докази, висновки експертів. Суд на може прийняти до уваги надані представником позивача копії товарних чеків як належні та допустимі докази понесених витрат на ремонт будинку, оскільки вони не містять достатньої інформації щодо товару, його кількості, вартості, місці придбання, часу придбання (чеки мають виправлення), покупця. Інших доказів, які б підтверджували придбання даного товару та використання його на ремонт будинку суду не надано. Надані чеки на загальну суму 14091,00 гривень, при цьому позовні вимоги щодо матеріальної шкоди заявлені на суму 20000,00 гривень. Позовні вимоги на 5909,00 гривень не підтверджені жодним доказом. Свідок [PERSON] суду пояснила,що біля будинку 66 по вулиці Железнодорожная у неї є огород. Свідок бачила як [PERSON] мешкала в будинку, онук [PERSON] приїзджав. В 2013, 2014, 2015 роках свідок до будинку не заходила. За чиї кошти куплявся будівельний матеріал свідок не знає. Щодо позовних вимог про стягнення 20000,00 гривень витрати на ремонт, суд зазначає наступне. Як пояснила в судовому засіданні представник позивача в таку суму вона оцінює вартість робіт. Їй відомо, що як правило, вартість робіт по ремонту дорівнює вартості матеріалів, тому оскільки на матеріали вона витратила 20000,00 гривень то роботу оцінює також у 20000,00 гривень. Дана сума визначена представником позивача самостійно. До фізичних чи юридичних осіб, які надають послуги з ремонту, позивач та представник позивача не звертались. Сума визначена у 20000 гривень не підтверджена жодним належним та допустимим доказом. Таким чином, позовні вимоги в цій частині є необґрунтованими, безпідставними, та не підлягають задоволенню. Витрати на лікування представник позивача обґрунтовує розрахунковою квитанцією від 14.09.2015 року, згідно якої вартість КТ головного мозку складає 750,00 гривень; вартість бинту складає 35,12 гривень фіскальний чек від 09.09.2015р.; медичні препарати на суму 94.51 гривень чек від 10.09.2015р. (а.с.7). Як зазначала представник позивача, це витрати які вона понесла на своє лікування. Згідно частини 1 статті 30 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Згідно частини 1 статті 40 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або інша особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність і належно посвідчені повноваження на здійснення представництва в суді, за винятком осіб, визначених у статті 41 цього Кодексу. Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України \~представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. [PERSON] представляє інтереси [PERSON] на підставі нотаріально посвідченої довіреності від 29.10.2015 року (а.с.3). Тобто є представником, ані позивачем. Таким чином, позовна вимога про стягнення витрат на лікування не підлягає задоволенню з огляду на її необґрунтованість та безпідставність. Щодо позовних вимог про стягнення моральних збитків, суд зазначає наступне. Відповідно до статті 23 ЦК України \~особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до частини 1 статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. П.3\~Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди»\~встановлено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Моральна шкода може полягати у моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження громадського життя, настанні негативних наслідків. Ані позивачем ані представником позивача в судовому засіданні не надано доказів на підтвердження моральних страждань позивача. Представник позивача в судовому засідання зазначала, що її онук не може переїхати з м. Донецьк оскільки відповідач [PERSON] заважає це робити, фактично позбавивши житла. Дані доводи представника позивача спростовуються матеріалами справи, де міститься інформація про місцезнаходження позивача, та який не може виїхати на територію підпорядковану українській владі через перебування у розшуку. Суд не приймає до уваги надані представником позивача заяву від [PERSON], заяву від [PERSON], покази від [PERSON], оскільки відповідно до статті 63 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини. Відповідно до статті 179 ЦПК України предметом доказування під час судового розгляду є факти, які обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для вирішення справи (причини пропуску строку позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Для встановлення у судовому засіданні фактів, зазначених у частині першій цієї статті, досліджуються показання свідків, письмові та речові докази, висновки експертів. Порядок допиту свідка врегульовано у статті 180 ЦПК України. Суд звертає на увагу на те, що під час допиту свідка у судовому засіданні встановлюється його особа, свідку розяснюються права, він попереджається про під розписку про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання і відмову від давання показань та суд приводить його до присяги. Таким чином, порядок допиту свідка у судовому засіданні чітко встановленим ЦПК України, недотримання якого приводить до визнання доказу не допустимим. \~Згідно ч.ч. 1-3\~ст. 212 ЦПК України\~суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ немає для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку що позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки є безпідставними та необґрунтованими. У звязку з тим, що суд відмовляє в задоволенні позовних вимог не підлягають стягненню з відповідача понесені позивачем судові витрати. На підставі викладеного та

Outcome: dismissed