Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-05 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернувся [PERSON] з позовом до Покровської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] помер батько позивача [PERSON] , після смерті якого залишилась частина квартири, яка належала йому на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Ясинуватським відділенням Донецької залізниці від 11.08.2000 року №14. У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звертався до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини у зв`язку з юридичною необізнаністю, а саме вважав, що оскільки він мешкав з померлим за однією адресою, то спадщину прийняв автоматично, але коли звернувся до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину з`ясувалось, що ним був пропущений строк для прийняття спадщини, передбачений ч.1 ст.1270 ЦК України. Позивач вважає, що строк пропущений ним з поважних причин та просить суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька [PERSON] , терміном в три місяці. Ухвалою суду від 03 березня 2021 року відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 12 квітня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач в судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити. Представник відповідача - Покровської міської ради до судового засідання не з`явився. До суду 18.03.2021 року надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника міської ради та винести рішення на розсуд суду. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [INFO] помер [PERSON] (а.с.6). На підставі свідоцтва про право власності, виданого 11 серпня 2000 року Комісією по приватизації державного житлового фонду при Ясинуватському відділенні Донецької залізниці, [PERSON] належала 1/3 частини квартири [ADDRESS] (а.с.11,12,13). Постановою приватного нотаріуса Покровського міського нотаріального округу Донецької області Богатової І.О. від 27.01.2020 року [PERSON] відмовлено у заведенні спадкової справи та видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті [INFO] [PERSON] у зв`язку з тим, що спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк, згідно ст.1269 ЦК України та не надав документи, що проживав разом зі спадкодавцем на час його смерті, згідно ст.1268 ЦК України (а.с.8). \~ \~ \~ \~Згідно з інформацією, наданою приватним нотаріусом Покровського міського нотаріального округу Донецької області Богатовою І.О. від 12.03.2021 року повідомлено, що спадкова справа після смерті померлого [INFO] [PERSON] , [INFO] - не заводилась. Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №63900633 від 12.03.2021 року Дух І.О., приватним нотаріусом Покровського міського нотаріального округу Донецької області 19.09.2011 року за реєстром №3455 посвідчено заповіт від імені [PERSON] , [INFO] . 27.01.2021 року Богатовою І.О., приватним нотаріусом Покровського міського нотаріального округу Донецької області, [PERSON] на заяву про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті [INFO] [PERSON] , видана постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с.23-26). Відповідно до статті 1216 ЦК України,\~ спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. На підставі\~статті 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272\~ЦК України визначено, що\~за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. \~ \~ \~ \~Відповідно до пункту 24\~ Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. \~ \~ \~ \~При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. \~ \~ \~ \~Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. \~ \~ \~ \~Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване\~статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного\~статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до\~Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення позивачу додаткового строку, судом встановлено, що позивач [PERSON] , як спадкоємець після смерті батька [PERSON] через юридичну необізнаність помилково вважав, що фактично прийняв спадщину, оскільки проживав з батьком за однією адресою. Тому причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. \~ \~ \~ \~У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, наявність у позивача поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,\~\~

Outcome: approved