Jurisdiction: civil
Date: 2014-03-04 00:00:00

До Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири. В обґрунтування заявлених первинних та уточнених позовних вимог позивач посилається на те, що їй на праві приватної власності належить квартира [NUMBER] в будинку [ADDRESS]. Відповідачу [PERSON] належить квартира [NUMBER] в цьому ж будинку, яка розташована над її квартирою 12.02.2013 року з вини відповідача [PERSON] сталося залиття її квартири - відповідно до акту ТОВ «Сантехремонт» від 12.02.2013 року в квартирі відповідача вирвало фільтр, встановлений на водопроводі біля пральної машини. Внаслідок пориву в її квартирі були залиті водою шпалери на стелі та стінах в зальній кімнаті - 3 кв.м., коридор - стіни та стеля обклеєні шпалерами зі слідами залиття по всьому периметру, санвузол - стіни та стеля побілені, по всій площі сліди залиття, в спальній кімнаті поли (ламінат) зі слідами залиття - 1,5 кв.м., намокла електрична проводка. Відповідно до додаткового висновку експерта вартість ремонтно-поновлювальних робіт складає 11861,00 грн. Відповідач відмовилася добровільно відшкодувати завдану шкоду. Просить стягнути з відповідача зазначену суму матеріальної шкоди, моральну шкоду в сумі 20000,00 грн., а також судові витрати. В обґрунтування наявності моральної шкоди позивач зазначила, що в результаті залиття було пошкоджено електропроводку, тому тривалий час в квартирі не було світла, що створювало додаткові незручності для її дочки, яка працює вчителем та була змушена рано зранку збиратися на роботу зі свічкою, та перевіряти шкільні зошити ввечері також під свічку. Також, протягом перших 1,5 тижнів з дня залиття в квартирі стояв запах прілості, вона та члени її родини дихали вологим повітрям, прибирання квартири зайняло три дні, прибирання квартири потягло за собою підвищені витрати води, та газу на нагрів води. Її зять був змушений через кожні 2-3 години приїздити додому та вмикати-вимикати електричний котел, оскільки вона побоювалася замикання електропроводки. Позивач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином. Судом визнано за можливе розглянути справу без її участі за участю її представників. Представники позивача [PERSON], [PERSON], які діють на підставі довіреності, та [PERSON], який діє на підставі ордеру від 11.09.2013 року та свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, в судовому засіданні підтримали заявлені позовні вимоги в повному обсязі, просили позов задовольнити. [PERSON] також окремо наполягала на стягненні вартості робіт по ремонту електричної проводки, яка була пошкоджена внаслідок залиття. Відповідач [PERSON] в судове засідання не з'явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином. Судом визнано за можливе розглянути справу без її участі за участю її представника. Представник відповідача [PERSON], який діє на підставі довіреності, в судовому засіданні позовні вимоги визнав частково, лише в межах суми матеріальної шкоди, яку визначено відповідно до судової будівельно-технічної експертизи - 4049,45 грн. В задоволенні решти позовних вимог просив відмовити за необґрунтованістю. Вислухавши представників позивача, представника відповідача, свідків, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги необхідно задовольнити частково з наступних підстав. Позивачу [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 03.04.2006 року, посвідченого нотаріусом Костянтинівського міського нотаріального кругу [PERSON] під реєстровим №566, та зареєстрованого в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно 04.04.2006 року, належить квартира [NUMBER] в будинку [ADDRESS]. Відповідачу [PERSON] на підставі договору дарування від 14.08.1998 року, посвідченого приватним нотаріусом Костянтинівського міського нотаріального округу [PERSON] під реєстровим №2633, та зареєстрованого в БТІ м. Костянтинівка 18.08.1998 року, належить квартира [NUMBER] в будинку [ADDRESS]. Згідно з актом від 12.02.2013 року, складеним працівниками ТОВ «Сантехремонт», встановлено факт залиття квартири [NUMBER] в будинку [ADDRESS] внаслідок того, що було зірвано фільтр, встановлений на водопровід біля пральної машини в квартирі [NUMBER] в цьому ж будинку, що розташована поверхом вище. Також зафіксовано пошкодження: залиті шпалери на стелі та на стінах в залі - 3 кв.м.; в коридорі стіни обклеєні шпалерами зі слідами залиття по всьому периметру; в санвузлі стіни та стеля побілені, по всій площі сліди залиття; в спальні ламіновані поли зі слідами залиття - 1,5 кв.м.; намокла електропроводка. Свідки [PERSON], [PERSON] в судовому засіданні пояснили, що вони є працівниками ТОВ «Сантехремонт» і були присутні при обстеженні квартири [NUMBER] в будинку [ADDRESS], підтвердили, що бачили всі пошкодження, які зазначені в акті. Чому в акті проставлено печатку КП «СЕЗ», їм не відомо. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що він працює у ТОВ «Сантехремонт» і виходив за викликом до будинку [ADDRESS] в зв'язку із повідомленням про залиття квартири. В квартирі [NUMBER] на третьому поверсі в цьому будинку ним було зафіксовано порив фільтру на водопровідній трубі біля пральної машинки. Подачу води на стояк було перекрито в підвалі будинку. Внаслідок пориву вода залила квартиру, що розташована поверхом нижче, навіть текла через міжпанельні шви по зовнішній стені будинку, по під'їзду. Він також заходив до квартири [NUMBER], яка була затоплена, бачив пошкодження, які утворилися внаслідок залиття, вони відображені в акті. Чому в акті проставлено печатку КП «СЕЗ», йому не відомо. З листа КП «СЄЗ» від 13.09.2013 року вбачається, що ТОВ «Сантехремонт» є юридичною особою, самостійним суб'єктом господарської діяльності та працює в житловому фонді на підставі договору №1 від 10.04.2012 року. Відповідно до п.п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 року №76 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт (додаток 4). Запропонований зразок акту взагалі не вимагає проставлення печатки підприємства на акті, враховуючи також те, що представником відповідача в судовому засіданні не заперечувався факт залиття квартири позивача з вини відповідача, тому суд вважає визнати наданий позивачем акт допустимим доказом по справі та при визначенні пошкоджень, які виникли внаслідок залиття квартири, виходити з відомостей, що викладені у ньому. Відповідно до висновку будівельно-технічної експертизи №5629/24 від 12.02.2014 року вартість ремонтно-відновлювальних робіт, пов'язаних з залиттям квартири [NUMBER] в будинку [ADDRESS] з урахуванням вартості матеріалів, на момент проведення експертизи складає 4049,45 грн. з НДС. Суд не приймає як доказ надані позивачем висновок експертного дослідження №1101/13 судової будівельно-технічної спеціалізації від 20.02.2013 року та висновок додаткового експертного дослідження №1101/13 судової будівельно-технічної спеціалізації від 10.10.2013 року, оскільки дослідження було проведено за ініціативою позивача, не за ухвалою суду, експерт не був попереджений про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України, тому не може бути визнаний доказом по справі. Таким чином, в судовому засіданні доведено, що спричинена позивачу залиттям квартири шкода є наслідком неналежного ставлення відповідачів до стану розташованих у їх квартирі сантехнічних приладів, тобто внаслідок їх неправомірної бездіяльності. Положеннями ст. 319 ЦК України передбачено, що власник володіє, користується розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян. Відповідно до ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання. Власникам квартири у дво- або багатоквартирному житловому будинку належать на праві спільної сумісної власності приміщення загального користування, опорні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання за межами або всередині квартири, яке обслуговує більше однієї квартири, а також споруди, будівлі, які призначені для забезпечення потреб усіх власників квартир, а також власників нежитлових приміщень, які розташовані у житловому будинку. Відповідно до п. 7, п. 12 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 24 січня 2006 року № 45, власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг; проводити за власні кошти ремонт квартири (наймач (орендар) - згідно з договором найму (оренди); забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання. За правилами ч. 1 ст. 1166 ЦК, що регламентує загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Частиною 2 ст. 1166 ЦК України встановлено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. У статті 1192 ЦК України визначено, що з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Право на відшкодування матеріальних збитків серед способів захисту цивільних прав передбачене ст.22 ЦК України. Так, ст. 22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. Якщо особа, яка порушила право, одержала у зв'язку з цим доходи, то розмір упущеної вигоди, що має відшкодовуватися особі, право якої порушено, не може бути меншим від доходів, одержаних особою, яка порушила право. На вимогу особи, якій завдано шкоди, та відповідно до обставин справи майнова шкода може бути відшкодована і в інший спосіб, зокрема, шкода, завдана майну, може відшкодовуватися в натурі (передання речі того ж роду та тієї ж якості, полагодження пошкодженої речі тощо). Таким чином, враховуючи те, що в судовому засіданні достовірно встановлено, що спричинена позивачу залиттям квартири шкода є наслідком неналежного ставлення відповідача до стану розташованих у їх квартирі сантехнічних приладів, тобто внаслідок її неправомірної бездіяльності, позовні вимоги в частині стягненні з відповідача на користь позивача матеріальної шкоди підлягають частковому задоволенню - в сумі 4049,45 грн., тобто відповідно до висновку будівельно-технічної експертизи №5629/24 від 12.02.2014 року. Суд не бере до уваги посилання позивача на необхідність заміни електропроводки, оскільки в позовній заяві та уточненнях не міститься вимога про відшкодування вартості ремонту електричної проводки, а в акті про залиття взагалі вказано «намокання електропроводки», але відсутні відомості про її пошкодження - виникнення короткого замикання, загоряння, тощо, внаслідок залиття, тому позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю фізичної особі, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявністю її вини. Суд враховує, що внаслідок залиття квартири були порушені нормальні умови життя позивача, вона була змушена докладати додаткових зусиль для організації свого побуту, що свідчить про пережиті нею моральні страждання. Однак, суд вважає, що заявлена нею сума у 20000 грн. у відшкодування моральної шкоди є завищеною, оскільки більшість описаних нею в позовній заяві моральних страждань стосуються її доньки та зятя, які мають право заявляти самостійні позовні вимоги до відповідача з цього приводу, тому при задоволенні позовних вимог в цій частині вважає за необхідне зменшити суму, що підлягає стягненню, до 2000 грн., яка буде достатньо для задоволення моральних страждань саме позивача. Згідно з ч. 1 ст. 88 ЦПК України, з відповідачів підлягають стягненню на користь позивача судові витрати, тому з відповідача на користь позивач підлягає стягненню сплачений судовий збір в сумі 458,80 грн. (по 229,40 грн. за позовними вимогами про стягнення матеріальної та моральної шкоди окремо). Сума, витрачена позивачем на оплату оцінки матеріальної шкоди відшкодуванню не підлягає, оскільки рішення в частині стягнення матеріальної шкоди ґрунтується на висновку експертизи, проведеної за рахунок відповідача. Враховуючи вищевикладене та

Outcome: partial