Jurisdiction: civil
Date: 2020-09-01 00:00:00

До суду 05.05.2017 року звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] , [PERSON] , [PERSON] , законним представником якої є [PERSON] , [PERSON] , законним представником якого є [PERSON] , за участі третьої особи: нотаріус шостої Одеської державної нотаріальної контори Пенчев Костянтин Леонтійович, згідно якого просила визнати за нею право власності в порядку спадкування за законом на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 75,2 кв.м. Позовні вимоги мотивовані тим, що [INFO] помер [PERSON] , який є батьком позивачки. Після смерті батька відкрилася спадщина Позивач звернулася до Шостої одеської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Правовстановлюючі документи не були надані, у зв`язку з їх відсутністю у заявниці. У зв`язку з чим нотаріусом Пенчивим К.Л. було відмовлено у вчинені нотаріальної дії. Тому, позивачка вимушена звернутися до суду за захистом своїх прав. Справа надійшла до провадження судді Загороднюка В.І., ухвалою якого від 11.05.2017 року провадження у справі відкрите. Ухвалою від 13.07.2017 року накладено арешт на квартиру [ADDRESS] , загальною площею 75,2 кв.м. Ухвалою від 13.07.2017 року постановлено в порядку судового доручення направити до компетентного органу Республіки Польща прохання про отримання офіційних відомостей коштів та транзакцій на рахунку [PERSON] . Ухвалою суду від 13.07.2017 року по справі призначено судову товарознавчу експертизу для вирішення питання вартості спадкового майна. Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи. Ухвалою суду від 28.11.2017 року, отримавши повідомлення про неможливість проведення експертизи, провадження у справі було поновлено. Ухвалою від 19.04.2018 року постановлено в порядку судового доручення направити до компетентного органу Республіки Польща прохання про отримання офіційних відомостей коштів та транзакцій на рахунку [PERSON] . Провадження у справі зупинено. По справі було проведено повторний автоматизований розподіл судової справи, в результаті якого справа надійшла до провадження судді Бондаря В.Я., ухвалою якого від 19.02.2019 року справа прийнята до провадження та провадження у справі залишилося зупиненим, з метою виконання судового доручення. У зв`язку з тривалим часом не отримання відомостей про виконання судового доручення, враховуючи відповіді Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) на запити суду, ухвалою від 26.02.2020 року провадження у справі було поновлено, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 16.03.2020 року. Ухвалою суду від 16.03.2020 року було закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті на 14.04.2020 року. У судове засідання 14.04.2020 року учасники справи не з`явилися, представник [PERSON] подав клопотання про відкладення розгляду справи, клопотання було задоволено наступне судове засідання призначене на 15.06.2020 року. У судове засідання 15.06.2020 року учасники справи не з`явилися. Ухвалою від 15.06.2020 року витребувано від Одеського державного нотаріального архіву копію спадкової справи. Наступне засідання призначене на 08.07.2020 року. Ухвалою суду від 08.07.2020 року витребувано докази та зупинено провадження у справі до залучення у справі правонаступника померлого [INFO] [PERSON] . У судовому засіданні 28.07.2020 року залучено до участі у справі правонаступника [PERSON] [PERSON] , оголошено перерву до 11.08.2020 року. У судовому засіданні 11.08.2020 року вирішено повторно направити ухвалу від 13.02.2018 року про витребування доказів, оскільки ухвала виконана не була, з метою направлення ухвали та отримання відповіді, оголошено перерву до 02.09.2020 року. Ухвалою суду від 11.08.2020 року відмовлено у задоволенні заяви представника [PERSON] [PERSON] про зупинення провадження у справі. У судове засідання 02.09.2020 року учасники справи не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду повідомлялися належним чином. Від представника позивача [PERSON] надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав. Представник відповідача [PERSON] [PERSON] також подав клопотання про розгляд справи за його відсутності. Інші учасники справи з заявами не зверталися, причини неявки суду не повідомили. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Суд, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників справи, приходить до висновку, що даний позов не підлягає задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , про що свідчить свідоцтво про смерть серії [NUMBER] , видане повторно 20.02.2017 року Одеським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області (т.1 а.с.95). [PERSON] є донькою померлого [PERSON] про що свідчить свідоцтво про народження серії [NUMBER] (т.2 а.с.105). Згідно ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Відповідно до ч.1 ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Статтею 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. [PERSON] як донька померлого відноситься до спадкоємців першої черги. Також [PERSON] є батьком [PERSON] та [PERSON] (т.2 а.с.135,137). Тож, [PERSON] та [PERSON] як діти померлого [PERSON] також відносяться до спадкоємців першої черги. [PERSON] звернулася до Шостої державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини (т.2 а.с.102). З заявою про прийняття спадщини, що була відкрита до майна померлого [PERSON] звернулася дружина померлого [PERSON] (т.2 а.с.140), яка діяла в своїх інтересах та в інтересах своїх дітей [PERSON] та [PERSON] (т.2 а.с.111-112). [PERSON] котра була дружиною померлого відноситься до спадкоємців першої черги. Батько померлого [PERSON] [PERSON] також подав заяву про прийняття спадщини (т.2 а.с.106). [PERSON] було відмовлено у вчинені нотаріальної дії, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину, адже [PERSON] не надав правовстановлюючих документів на спадкове майно (т.2 а.с.151). Спадкоємцем померлого [PERSON] є його дружина [PERSON] (т.2 а.с.72, 74-75). Згідно ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Таким чином, [PERSON] є спадкоємцем першої черги до майна [PERSON] , як спадкоємиць померлого [PERSON] . Отже, спадкоємцями першої черги до майна померлого [PERSON] є п`ять осіб: троє дітей: [PERSON] , [PERSON] та [PERSON] , дружина [PERSON] та [PERSON] . Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. [PERSON] за життя набуто наступне нерухоме майно: будинок [ADDRESS] ; квартира [ADDRESS] ; квартира [ADDRESS] ; квартира [ADDRESS] (т.1 а.с.5-5б). Згідно звіту про незалежну оцінку вартості житлової трикімнатної квартири, розташованої за адресою: [ADDRESS] вартість такої квартири станом на 18.08.2020 року становить 1\~570\~100 гривень (т.3 а.с.25-34). Вартість квартири [ADDRESS] , згідно звіту про незалежну оцінку вартості квартири ТОВ «Укрпрофі» станом на 18.08.2020 року становить 1\~830 500 гривень (т.3 а.с.44-53). Вартість квартири [ADDRESS] згідно звіту про незалежну оцінку вартості квартири ТОВ «Укрпрофі» станом на 18.08.2020 року становить 550\~200 гривень (т.3 а.с.69-76). Згідно звіту про незалежну оцінку ТОВ «Укрпрофі» вартість будинку [ADDRESS] » станом на 18.08.2020 року становить 3\~652\~800 (т.3 а.с.92-99). Земельна ділянка, що належала [PERSON] , що розташована за адерсою: [ADDRESS] , станом на 18.08.2020 року коштує 1\~774\~700 грн., відповідно до звіту ТОВ «Укрпрофі» (т.3 а.с.125-133). З листа Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Одеській області №31/15-142аз від 12.08.2020 року вбачається, що за [PERSON] зареєстровані два автомобілі: Nissan Juke, 2012 року випуску та Honda CR V, 2008 року випуску (т.2 а.с.163). З претензії кредитора, що міститься в матеріалах спадкової справи вбачається, що АТ КБ «ПриватБанк» уклало 23.07.2013 року з [PERSON] кредитний договір та станом на 24.03.2017 року у [PERSON] наявна заборгованість перед банком у розмірі 5472,05 грн. (т.2 а.с.124). Таким чином, до складу спадщини входять п`ять об`єктів нерухомого майна, загальна вартість якого становить 9\~378\~300 гривень, два транспортних засоби та боргові зобов`язання перед АТ КБ «ПриватБанк». Відомостей про вартість автомобілів та розмір заборгованості [PERSON] перед банком станом на теперішній час, суду представлено не було. У провадженні Приморського районного суду м. Одеси перебувала цивільна справа №522/5570/17 за позовом [PERSON] до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Шоста одеська державна нотаріальна контора про встановлення факту ухилення від виконання обов`язку щодо утримання спадкодавця та усунення від права на спадкування. Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 08.10.2019 року позов [PERSON] залишено без розгляду, у зв`язку з неявкою позивача та її представників до судових засідань (т.2 а.с.84-86). Вищевказана ухвала Приморського районного суду м. Одеси від 08.10.2019 року набрала законної сили 08.10.2019 року. Відповідно до ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Спадкоємці за усною угодою між собою, якщо це стосується рухомого майна, можуть змінити розмір частки у спадщині когось із них. Спадкоємці за письмовою угодою між собою, посвідченою нотаріусом, якщо це стосується нерухомого майна або транспортних засобів, можуть змінити розмір частки у спадщині когось із них. Згідно ст. 1278 ЦК України Частки кожного спадкоємця у спадщині є рівними, якщо спадкодавець у заповіті сам не розподілив спадщину між ними. Кожен із спадкоємців має право на виділ його частки в натурі. Матеріали справи не містять відомостей про домовленість спадкоємців щодо часток у спадщині. Таким чином, на все спадкове майно померлого [PERSON] мають право у рівних частках п`ять спадкоємців першої черги, тобто по 1/5 спадкової маси кожному. Частиною 2 статті 1279 ЦК України передбачено, що спадкоємці, які разом із спадкодавцем були співвласниками майна, мають переважне право перед іншими спадкоємцями на виділ їм у натурі цього майна, у межах їхньої частки у спадщині, якщо це не порушує інтересів інших спадкоємців, що мають істотне значення. Оскільки, квартира, що є предметом спору, а саме квартира [ADDRESS] повністю належить [PERSON] , позивач не є її співвласником, то і переважного права перед іншими спадкоємцями на виділ їй в натурі саме цього майна, немає. Більше того, встановити рівні частки спадкової маси неможливо, адже відсутні докази вартості транспортних засобів та боргових зобов`язань. Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин(фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Частиною 1 статті 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Згідно з вимогами статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Частина 7 ст. 81 ЦПК України передбачає, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Положеннями ст. 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд приходить до висновку, що позивачем не наведено та не надано жодного переконливого та належного доказу, згідно якого вбачалось би незаконність права власності відповідача на квартиру, та порушення таким прав позивача. Статтею 263 ЦПК України закріплено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Таким чином, зважаючи на неможливість встановлення рівності часток в спадковій масі, зважаючи на відсутність у позивача переважного права на виділ їй саме квартири [ADDRESS] , суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову [PERSON] .

Outcome: dismissed