Jurisdiction: civil
Date: 2018-07-25 00:00:00

До суду 26 вересня 2017 року звернулась [PERSON] з позовною заявою до Третьої ХДНК про надання додаткового строку місяці для прийняття спадщини після її батька [PERSON], померлого [INFO]. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що при житті її батько [PERSON] на випадок своєї смерті заповідав усе належне йому майно їй, своїй дочці - [PERSON], про що склав заповіт, посвідчений нотаріусом. [INFO] її батько [PERSON] помер. 22.12.2016 року вона оформила у приватного нотаріуса Цигіпової О.Г. заяву про прийняття спадщини після померлого батька, проте подати цю заяву про прийняття спадщини в Третю ХДНК не змогла через хворобу своєї малолітньої дитини, оскільки була змушена повернутися до своєї родини, яка проживає в м. Москва РФ. Крім того, вона уповноважила [PERSON] та [PERSON] представляти її інтереси в органах досудового розслідування та суду, про що була видана довіреність, в якій буле відсутнє уповноваження займатися справами по оформленню спадщини. Поштою вона направила до Третьої ХДНК заяву про прийняття спадщини після померлого батька, але відповіддю Третьої ХДНК від 30.08.2017 р. їй було повідомлено, що строк для прийняття спадщини був нею пропущений та рекомендовано звернутися до суду. Крім того. позивач зазначає, що про існування заповіту на її користь вона дізналась лише в серпні 2017 року. Ухвалою суду від 02.11.2017 року до участі в справі в якості співвідповідача залучено територіальну громаду в особі Харківської міської ради (а.с.41). 17.05.2018 року позивач подала до суду уточнену позовну заяву до Третьої ХДНК та територіальної громади в особі Харківської міської ради про надання їй додаткового строку у два місяці для прийняття спадщини після померлого батька [PERSON] (а.с.95-100). В судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали, просили позов задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві. Відповідачі в судове засідання не з'явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, відзиву, заперечення на позовну заяву не надали, із зустрічним позовом не звернулись. Відповідач Третя ХДНК просив розглянути справу без участі його представника, проти задоволення позовних вимог не заперечував, про що зазначив у письмовій заяві (а.с.107). Суд, заслухавши учасників справи, показання свідка, дослідивши письмові докази, прийшов до наступного. Судом встановлено, що 06.09.2016 року [PERSON] склав заповіт, яким на випадок своєї смерті усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде йому належати на день його смерті і на що він за законом матиме право, заповідав своїй дочці [PERSON], [INFO] Вищезазначений заповіт посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Харківської області Івановою О.С. 06.09.2016 р. та зареєстрований в реєстрі за № 1383 (а.с.10,11). [INFO] [PERSON] помер (а.с.12). Позивач заявила про свій намір прийняти спадщину після померлого [INFO] батька [PERSON], в зв'язку з чим 22.12.2016 року оформила у приватного нотаріуса ХМНО Цігіпової О.Г. заяву про прийняття спадщини, зареєстровану в реєстрі за № 13978 (а.с.109), яку не подала в зв'язку з хворобою своєї малолітньої дитини [PERSON], 2010 р.н., яка з 22.12.2016 року перебувала на лікуванні, оскільки змушена була терміново виїхати до м. Москва РФ, де знаходилась дитина. 30.08.2017 року позивач звернулась до Третьої ХДНК із заявою про прийняття спадщини, яка була зареєстрована в книзі вхідної кореспонденції за № 783/01-16. Листом Третьої ХДНК від 30.08.2017 року [PERSON] повідомлено, що її заява, яка надійшла до нотаріальної контори 30.08.2017 р., про прийняття спадщини після померлого [INFO] батька [PERSON], подана після спливу встановленого законом шестимісячного строку прийняття спадщини, та рекомендовано звернутися до суду з питання продовження строку для прийняття спадщини (а.с.9). Згідно повідомлення Третьої ХДНК, після померлого [INFO] [PERSON], з заявами про прийняття спадщини або відмову від спадщини до Третьої ХДНК ніхто не звертався, спадкова справа не заводилась (а.с.61). Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Строк для прийняття спадщини сплинув 15.04.2017 року. Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Відповідно до ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви. Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину. Статтею 1297 ЦК встановлено обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов'язку у виді втрати права на спадщину. Судом встановлено, що позивач пропустила строк на подачу заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини через тривалу хворобу своєї малолітньої дитини, що підтверджується випискою з історії хвороби, а саме, її малолітня дитина [PERSON], 2010 р.н. перебувала на лікуванні з 22.12.2016 р. по 02.02.2017 р., з 03.02.2017 р. по 21.02.2017 р. проходила реабілітацію, з 15.03.2017 р. по 25.04.2017 р. находилась у неврологічному відділенні в зв'язку з погіршенням стану здоров'я (а.с.63). Від прийняття спадщини після померлого батька позивач не відмовлялась, що підтверджується показаннями свідка [PERSON], заявою позивача про прийняття спадщини від 22.12.2016 року, оформленої у приватного нотаріуса ХМНО Цігіпової О.Г. В зв'язку з чим, суд визнає причину пропуску подання заяви позивачем про прийняття спадщини поважними. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, враховуючи, крім іншого, відсутність заперечень на предмет позову з боку відповідачів, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину. Разом з тим, позовні вимоги позивача до Третьої ХДНК не підлягають задоволенню, оскільки належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Судові витрати позивача, які складаються з витрат по сплаті судового збору, віднести на рахунок позивача. На підставі викладеного,

Outcome: approved