Jurisdiction: civil
Date: 2017-11-27 00:00:00

До суду 23 травня 2017 року з позовною заявою звернулась [PERSON] до [PERSON] та Харківської міської ради, третя особа [PERSON], про зміну умов договору житлового найму квартири [ADDRESS], виділивши їй у користування кімнати площею 15,8 та 16,8 кв.м. з укладенням з нею окремого договору житлового найму і правом користування ними [PERSON] та [PERSON], [INFO], а [PERSON] виділити у користування ізольовану кімнату площею 10,4 кв.м., місця загального користування залишити у спільному користуванні. Ухвалою суду від 16.06.2017 року до участі в справі в якості третьої особи залучений орган опіки та піклування - Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради (а.с.20). 04.09.2017 року від Харківської міської ради надійшли письмові заперечення проти позову, в яких Харківська міська рада просить у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на те, що звернення сторін щодо зміни умов договору найма вищезазначеної квартири до Харківської міської ради не надходили та права позивача не були порушені (а.с.46-49). 18.09.2017 року позивач подала уточнену позовну заяву до [PERSON], треті особи [PERSON] та КП «Жилкомсервіс» про зміну умов договору житлового найму квартири [ADDRESS], виділивши їй у користування кімнати площею 15,8 та 16,8 кв.м. з укладенням з нею окремого договору житлового найму і правом користування ними [PERSON] та [PERSON], [INFO], а [PERSON] виділити у користування ізольовану кімнату площею 10,4 кв.м., місця загального користування залишити у спільному користуванні (а.с.55-56). В обґрунтування позовних вимог, в ході судового розгляду уточнених, позивач посилається на те, що основним наймачем трьохкімнатної ізольованої квартири № 39 жилою площею 43,00 кв.м. в будинку № 244 по вул. Дружби Народів в м. Харкові є її мати [PERSON] Вищезазначена квартира у 1992 році була надана на склад сімї з чотирьох осіб. Квартира складається з трьох кімнат, дві з яких площею 15,8 кв.м. та 16,8 кв.м. з лоджією є прохідними, а третя кімната площею 10,4 кв.м. має окремий вхід. В дійсний час у спірній квартирі зареєстровані: вона - [PERSON]; її мати [PERSON], її неповнолітній син [PERSON], а також її брат [PERSON] Протягом останніх кількох років відповідач не приймає участі в утриманні житла та сплати за нього, в звязку з чим в них утворились борги, у добровільному порядку відповідач не бажає змінювати умови договору житлового найму. Позивач позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила позов задовольнити, розглядати справу без її участі та ухвалити заочне рішення у разі неявки відповідача, про що виклала у письмовій заяві. Відповідач в судове засідання повторно не зявився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив, в звязку з чим суд визнає неявку відповідача неповажною та вирішує справу на підставі наявних в ній доказів. Третя особа [PERSON] проти задоволення позовних вимог не заперечувала, просила повести судове засідання без її участі, про що виклала у письмовій заяві. Третя особа Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради просила розглянути справу без участі її представника та ухвалити рішення згідно вимог чинного законодавства України в інтересах дитини, яке не буде порушувати права третіх осіб, про що виклала у письмових заявах (а.с.41-42,44). Третя особа КП «Жилкомсервіс» в судове засідання не зявилась, про час і місце судового засідання сповіщена належним чином. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи згідно положенням ст.224 ЦПК України. Суд, дослідивши письмові докази, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини. Судом встановлено, що на підставі ордеру на жиле приміщенні № 120468 виконавчого комітету [PERSON] народних депутатів м. Харкова від 12.06.1992 року на склад сімї з чотирьох осіб: [PERSON] основний наймач, [PERSON] дружина наймача, [PERSON] дочка та [PERSON] син дружини, була надана ізольована трьохкімнатна квартира [ADDRESS] (а.с.8). Згідно технічного паспорту на квартиру [ADDRESS], вищезазначена квартира складається з трьох кімнат житловою площею 43,00 кв.м., у тому числі перша кімната площею 16,8 кв.м., друга кімната площею 15,8 кв.м., третя кімната площею 10,4 кв.м., кухні площею 8,8 кв.м., вбиральні площею 1,1 кв.м., ванної кімнати площею 2,6 кв.м., коридору площею 9,0 кв.м., вбудованої шафи площею 0,9 кв.м., квартира обладнана лоджією площею 4,3 кв.м. Загальна площа квартири 67,6 кв.м. (а.с.5-6). Квартира [ADDRESS] не приватизована та належить територіальній громаді м. Харкова. В дійсний час у квартирі зареєстровані: [PERSON] наймач, [PERSON] син, [PERSON] дочка, [PERSON], [INFO] онук (а.с.4). Відповідно до ст. 64 ЖК України члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору. До членів сімї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Відповідно до ст. 104 ЖК України члени сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 цього кодексу. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку.\~\~ Відповідно до ст. 63 ЖК України предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення ( кухня, коридор, комора тощо). Згідно\~ст. 47 ЖК України\~норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13, 65 квадратного метру на одну особу. Як зазначено у п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового Кодексу України» № 2 від 12.04.1985 р. (з подальшими змінами та доповненнями), в силу ст. 104 ЖК України суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі. Частка кожного з зареєстрованих мешканців спірної квартири становить 10,75 кв.м. (43:4). При виділенні відповідачу ізольованої кімнати площею 10,4 кв.м. його частка була зменшена на 0,35 кв.м., що є незначним відступленням. Отже, відступ від рівності часток може бути спричинено лише об'єктивною невідповідністю таким часткам наявних на даній площі ізольованих житлових помешкань. Як зазначено в листі Верховного Суду України від 26.05.2001 року, виходячи з правил ст. 63 ЖК України, жиле приміщення, що виділяється при зміні договору найму жилого приміщення на вимогу члена сім'ї наймача (ст. 104 ЖК), не може бути меншим від рівня середньої забезпеченості жилою площею в даному населеному пункті за загальним розміром, а не за часткою жилої площі, яка припадає на кожного із членів сім'ї, що виділяються. Зважаючи, що розмір жилої площі, що припадає на сторони, при виділі у користування [PERSON], [PERSON] та неповнолітнього [PERSON] ізольованих жилих кімнат площею 16,8 кв.м. та 15,8 кв.м., та у користування відповідача кімнати площею 10,4 кв.м., суд не вбачає обставин, за яких штучно погіршуються житлові умови сторін. Відповідно до ч.1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду з захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. За таких обставин, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, в частині зміни умов договору найму житлового приміщення спірної квартири, виділивши із врахуванням технічних характеристик жилого приміщення і вимог житлового законодавства, а також відносин, що виникли між сторонами, у спільне користування [PERSON], [PERSON] та неповнолітньому [PERSON], [INFO] кімнати площею 16,8 кв.м. та 15,8 кв.м., а [PERSON] кімнату площею 10,4 кв.м., місця загального користування залишити у спільному користуванні сторін. Позивачем не доведено про наявність спору з приводу відмови укладення з нею окремого договору житлового найму, а тому підстави для задоволення позову в цій частині відсутні. Визначення саме такого порядку користування жилого приміщення буде способом розв'язання конфліктної ситуації в сім'ї і вирішення житлового спору, що виник між сторонами.\~\~ На підставі ст.ст. 63, 64, 103, 104 ЖК України, ст.ст. 3, 10, 11, 57-60, 169, 197 ч.2, 209, 212-215,224-226 ЦПК України, суд -\~\~\~\~

Outcome: partial