Jurisdiction: civil
Date: 2021-09-22 00:00:00

До Жовтневого районного суду м.Запоріжжя 03.08.2021 надійшов позов Запорізької міської ради (далі позивач) до [PERSON] (далі відповідач) про стягнення недоотриманої орендної плати в сумі 71654,91 гривень. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що між сторонами укладений договір оренди земельної ділянки, за яку відповідач сплачує орендну плату. З 01 січня 2016 року набрало чинності рішення Запорізькою міською радою № 7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя», згідно з яким вирішено, зокрема, впровадити оподаткування земель міста на підставі нової нормативної грошової оцінки з 01.01.2016. На думку позивача, з 01.01.2016 для розрахунку суми орендної плати за земельну ділянку, що знаходиться у користуванні відповідача, повинна застосовуватись нормативна грошова оцінка відповідно до затвердженої технічної документації 2016 року з урахуванням індексації. За період з 01.01.2018 по 02.03.2021 відповідач мав сплатити орендну плату в розмірі 333 030,66 грн, однак відповідачем перераховано до бюджету орендну плату за користування земельною ділянкою за період 2018-2020 рік в розмірі 261 375,75 грн, недоплачена сума орендної плати складає 71 654,91 грн. Посилаючись на вищенаведені обставини, позивач на підставі ст.ст.11,16,526,632 ЦК України, Закону України «Про оренду землі» просить суд стягнути з відповідача недоотриману орендну плату в сумі 71654,91 гривень. Представником відповідача 03.09.2021 поданий відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнає повністю, і вважає позов необґрунтованим і таким, що не підлягає задоволенню. Представником відповідача зазначено, що відповідно до діючого законодавства України, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату є істотною умовою договору оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Нормами Податкового кодексу України не передбачено проведення індексації орендної плати, натомість індексації підлягає нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Вказує, що чинне законодавство не встановлює конкретний розмір орендної плати за земельну ділянку, який має бути зазначений в договорі оренди. Податковий кодекс України передбачає порядок визначення орендної плати за землю, а тому, саме договором оренди визначаються розмір та умови сплати орендної плати. Також вважає, що чинним законодавством не передбачено положень про зміну розміру орендної плати за користування орендованим майном саме з моменту таких змін, а надається право сторін правовідносин у подальшому ініціювати внесення відповідних змін до договору. Отже, до моменту внесення змін до договору оренди, в тому числі за рішенням суду, орендар зобов`язаний сплачувати орендну плату в розмірі, передбаченому чинним договором оренди. Посилається на те, що зміна розміру орендної плати за договором передбачає обов`язкове внесення відповідних змін до вказаного договору у формі (порядку), передбаченій цим договором. При цьому зважаючи на затвердження нової нормативної грошової оцінки землі органом місцевого самоврядування, вимоги про внесення змін до договору оренди землі в частині розміру орендної плати є такими, що відповідають чинному законодавству, а тому розгляд Жовтневим районним судом м.Запоріжжя цивільної справи № 331/6933/18 за позовом Запорізької міської ради до [PERSON] про внесення змін до договору оренди земельної ділянки є належним способом захисту. Представник відповідача вважає, що позивачем не доведено належними і допустимими доказами наявності у відповідача обов`язку зі сплати орендної плати за користування орендованою земельною ділянкою у відповідності до нової нормативної грошової оцінки земельної ділянки, поряд з цим, наявними у матеріалах справи доказами підтверджується відсутність заборгованості відповідача з орендної плати за договором, а тому, відсутні підстави для стягнення з відповідача грошових коштів у розмірі 71 654,91 грн. До спірних правовідносин просить застосувати положення щодо строку позовної давності за період з січня по серпень 2018 року. Представником позивача 10.09.2021 подана відповідь на відзив, відповідно до якої представник зазначає, що позовна заява ґрунтується на невиконанні відповідачем умов договору оренди землі. Однією з істотних умов договору оренди є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату (ст. 15 Закону України «Про оренду землі»). Відповідачем порушено умови п. 33.17 Договору оренди землі в частині порядку перегляду розміру орендної плати, що призвело до недоотримання позивачем орендної плати в певному належному розмірі. Відповідно до п. 33.4 Договору оренди землі орендар зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі вносити орендну плату. Відповідач порушив умови укладеного Договору оренди землі, у зв`язку з чим з нього на користь позивача підлягає стягненню недоплачена сума орендної плати за землю за період з 01.01.2018 по 02.03.2021 в розмірі 71 654,91 грн. В судовому засіданні представник позивача позов підтримав в повному обсязі за викладених у позовній заяві підстав. Представник відповідача проти позову заперечує. Зазначив, що у відповідності до діючого законодавства і судової практики вимоги про стягнення недоотриманої орендної плати є необґрунтованими. Документи про наявність заборгованості з орендної плати відсутні, що підтверджується довідкою податкового органу. Пояснив, що пункт 33.17 Договору оренди землі щодо звернення до орендаря із заявою про внесення змін до договору оренди землі не виконаний, оскільки відповідач не був обізнаний про прийняте 30.06.2015 Запорізькою міською радою рішення № 7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя». Про новий розмір нормативно - грошової оцінки землі відповідач дізнався лише на початку 2019 року після звернення позивача до суду із позовом про внесення змін до договору оренди земельної ділянки. У задоволенні позову просить відмовити. Заслухавши пояснення учасників справи і дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, дав оцінку зібраним у справі доказам, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному, об`єктивному та всебічному з`ясування обставин справи, суд прийшов до наступних висновків. У відповідності з п. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ратифікованої Україною, Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожна людина при визначенні її громадянських прав та обов`язків має право на справедливий розгляд справи незалежним та безстороннім судом. Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується судовий захист його прав і свобод. Згідно зі ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідно до положень ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справ або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлені наступні обставини і відповідні їм правовідносини. 01.08.2011 між Запорізькою міською радою (Орендодавець) та [PERSON] (Орендар) укладений договір оренди земельної ділянки (далі Договір), за умовами якого орендодавець відповідно до рішення Запорізької міської ради № 59/150 від 28.02.2011 надає, а орендар приймає в оренду земельну ділянку, площею 0,0835 га, що знаходиться за адресою [ADDRESS] , для розташування кафе з літнім майданчиком строком на 19 років. Згідно із п. 5 Договору, нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить: 1 530 763 грн. 75 коп. в цінах 2011 року. Пунктом 11 Договору сторони визначили, що орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі в розмірі 45 922,92 грн, що складає трикратний розмір земельного податку за календарний рік в цінах 2011 року. Розрахунок вказаного розміру орендної плати здійснено на підставі даних витягу з технічної документації щодо нормативної грошової оцінки землі № 17820 від 12.05.2011 в цінах 2011 року. Відповідно до п.14 Договору розмір орендної плати переглядається, зокрема у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі. Згідно із п.26 Договору орендар має право на відшкодування збитків, заподіяних унаслідок невиконання орендодавцем зобов`язань, передбачених цим договором. Збитками вважаються: фактичні витрати, яких орендар зазнав у зв`язку з невиконанням або неналежним виконанням умов договору орендодавцем, а також витрати, які орендар здійснив або повинен здійснити для відновлення свого порушеного права. Договір встановлює права і обов`язки сторін. Зокрема, пунктом 33.Договору встановлено, що у випадку зміни нормативної грошової оцінки землі, розміру ставок (ставки) земельного податку, орендної плати, Орендар протягом місяця з моменту прийняття такого рішення Запорізькою міською радою та /або вступу в дію відповідного нормативно-правового акту, зобов`язаний звернутись до Орендодавця із заявою про внесення змін до пункту 11 договору оренди землі щодо зміни розміру орендної плати за цим договором, а також здійснити всі необхідні дії для виготовлення, укладення та державної реєстрації додаткової угоди про зміну розміру орендної плати за договором оренди землі, та подати цю додаткову угоду до податкових органів. У випадку невиконання Орендарем вищевказаного обов`язку та/або відсутності укладеної додаткової угоди щодо зміни розміру орендної плати за договором оренди землі протягом 3 місяців з дати подачі заяви, вказаної у даному пункті, це є підставою для одностороннього розірвання договору оренди землі Орендодавцем, та/або стягнення з Орендаря збитків, що складаються з неоплаченої суми орендної плати за весь строк її недоплати, та/або звернення Запорізької міської ради до суду з вимогою викласти договір оренди землі в частині розміру орендної плати у новій редакції. 30.06.2015 Запорізькою міською радою було прийнято рішення № 6 «Про встановлення податку на майно (в частині плати за землю)», яким було затверджено розміри орендної плати за використання земельними ділянками, які перебувають у комунальній власності в межах міста Запоріжжя (далі - рішення № 6). Відповідно до додатку 3 до рішення № 6, розмір орендної плати за орендовану відповідачем земельну ділянку, складає 3 відсотки від нормативної грошової оцінки землі. Зазначене рішення введено в дію з 01.01.2016. 30.06.2015 Запорізькою міською радою було прийнято рішення № 7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя», згідно з яким вирішено, зокрема, впровадити оподаткування земель міста на підставі нової нормативної грошової оцінки з 01.01.2016. Рішення за №7 було оприлюднене 14.07.2015 року в газеті «Запорізька Січ» та набрало чинності з 01 січня 2016 року. 28.11.2018 Запорізькою міською радою було прийнято рішення № 26 «Про встановлення розміру орендної плати за землю», яким було затверджено розміри орендної плати за використання земельними ділянками, які перебувають у комунальній власності в межах міста Запоріжжя (далі - рішення № 26). Відповідно до додатку до рішення № 26, розмір орендної плати за орендовану відповідачем земельну ділянку, складає 3 відсотки від нормативної грошової оцінки землі. Зазначене рішення введено в дію з 01.01.2019. Прийняття Запорізькою міською радою вищезазначених рішень ґрунтується на вимогах діючого законодавства. Так, відповідно до статті 265 Податкового кодексу України (далі ПК) плата за землю є складовою податку на майно. Статтею 10 ПК встановлено, що податок на майно є місцевим податком. Місцеві ради обов`язково установлюють єдиний податок та податок на майно (в частині транспортного податку та плати за землю). Відповідно до ст.288.5.1. ПК розмір річної орендної плати не може бути меншим розміру земельного податку, встановленого для відповідної категорії земельних ділянок на відповідній території. Відповідно до пункту 14.1.147 статті 14 ПК визначено, що плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Відповідно до статті 271 ПК базою оподаткування є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації. Згідно зі ст. 18 Закону України «Про оцінку землі» нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення, проводиться не рідше ніж один раз на 5 - 7 років. З огляду на прийняття Запорізькою міською радою нової нормативної грошової оцінки (Рішення №7 від 14.07.2015 року), з 01.01.2016 для розрахунку суми орендної плати за земельну ділянку, що знаходиться у користуванні орендарів, повинна застосовуватись нормативна грошова оцінка відповідно до затвердженої технічної документації 2016 року з урахуванням індексації. Статтею 20 Закону України «Про оцінку землі» визначено, що дані про нормативну грошову оцінку землі оформлюються, як витяг. Згідно із ст. 23 Закону України «Про оцінку землі» витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин. Між сторонами виник спір щодо невиконання відповідачем положень договору в частині зміни орендної плати за землю. Відповідно до ст. 1 Закону України «Про оренду землі» оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності. Статтею 13 Закону України «Про оренду землі» встановлено, що договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства. Однією з істотних умов договору оренди є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату (ст. 15 Закону України «Про оренду землі»). Згідно зі ст. 24 Закону України «Про оренду землі» орендодавець має право вимагати від орендаря, зокрема, своєчасного внесення орендної плати. Згідно з частиною 1 статті 632 Цивільного кодексу України (далі ЦК) ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, визначених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або місцевого самоврядування. Відповідно до ст. 526 ЦК зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Пунктом 33.17 Договору оренди землі встановлено, що у випадку зміни нормативної грошової оцінки землі, розміру ставок (ставки) земельного податку, орендної плати, Орендар протягом місяця з моменту прийняття такого рішення Запорізькою міською радою та /або вступу в дію відповідного нормативно-правового акту, зобов`язаний звернутись до Орендодавця із заявою про внесення змін до пункту 11 договору оренди землі щодо зміни розміру орендної плати за цим договором, а також здійснити всі необхідні дії для виготовлення, укладення та державної реєстрації додаткової угоди про зміну розміру орендної плати за договором оренди землі, та подати цю додаткову угоду до податкових органів. У випадку невиконання Орендарем вищевказаного обов`язку та/або відсутності укладеної додаткової угоди щодо зміни розміру орендної плати за договором оренди землі протягом 3 місяців з дати подачі заяви, вказаної у даному пункті, це є підставою для одностороннього розірвання договору оренди землі Орендодавцем, та/або стягнення з Орендаря збитків, що складаються з неоплаченої суми орендної плати за весь строк її недоплати, та/або звернення Запорізької міської ради до суду з вимогою викласти договір оренди землі в частині розміру орендної плати у новій редакції. З огляду на зміну з 01.01.2016 року нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка знаходиться в оренді відповідача, у останнього виник обов`язок, встановлений пунктом 33.17 Договору щодо звернення до орендодавця із заявою про внесення змін до пункту 11 договору оренди землі з приводу внесення зміни розміру орендної плати за Договором. Відповідач не звернувся до Запорізької міської ради із заявою про внесення змін до договору оренди землі щодо зміни розміру орендної плати, що підтверджено представником відповідача у судовому засіданні. Вказана бездіяльність відповідача призвела до невірного нарахування та сплати відповідачем розміру орендної плати за землю в меншому розмірі. Орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності є регульованою ціною. Це означає, що у разі зміни нормативної грошової оцінки землі, яка є базою оподаткування для плати за землю, змінюється річна сума орендної плати за землі комунальної та державної власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок не залежить від волевиявлення сторін договору оренди землі, а є способом регулювання державою плати за користування землею. Таким чином, з Відповідача на користь Позивача підлягає стягненню недоплачена сума орендної плати за землю за період з 01.01.2018 по 02.03.2021 в розмірі 71 654,91 грн. Заперечення представника відповідача з приводу необізнаності про новий розмір грошової оцінки землі не заслуговують на увагу. Рішення №7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» оприлюднене 14.07.2015 року в газеті «Запорізька Січ» і на сайті Запорізької міської ради, який є загальнодоступним, і набрало законної чинності з 01.01.2016 року. Разом з тим, відповідно до пункту 33.6 Договору відповідач як орендар зобов`язався самостійно щорічно індексувати розмір орендної плати відповідно до індексації нормативної грошової оцінки земель згідно з чинним законодавством. Таким чином, відповідно до положень договору відповідач, в силу покладених на нього обов`язків, повинен бути обізнаний про розмір нормативно грошової оцінки орендованої ним земельної ділянки. Заперечення відповідача про відсутність заборгованості із сплати орендної плати за землю згідно із довідкою податкового органу як на відсутність підстав для задоволення позову є необґрунтованими. Так, відповідно до відповіді Головного управління ДПС у Запорізькій області № 41821/6/08-01-24-05 від 12.07.2021, наданої разом із відзивом на позов, відповідача взято на облік платником орендної плати за земельну ділянку. Нарахування земельного податку проводиться податковим органом щорічно шляхом винесення податкового повідомлення-рішення один раз на рік: з 2018 по 2021 нараховано 87125,25 грн щорічно. Нараховані суми земельного податку за 2018-2020 роки сплачені у повному обсязі. Термін сплати нарахувань за 2021 рік не настав. Станом на 09.06.2021 заборгованість з орендної плати за землю відсутня. Відсутність заборгованості з орендної плати за землю не може бути підставою для відмові у позову, оскільки нарахування орендної плати відбулось виходячи із розміру орендної плати встановленої в договорі без врахування нової нормативно грошової оцінки земельної ділянки, оскільки відповідач не виконав обов`язок, передбачений п. 33.17 Договору, і не звернувся до орендаря із заявою про внесення змін до договору оренди землі щодо зміни розміру орендної плати. Пунктом 33.17 Договору встановлено, що у випадку невиконання орендарем вищезазначеного обов`язку щодо подання заяви про зміну орендної плати це є підставою для одностороннього розірвання договору оренди землі Орендодавцем, та/або стягнення з Орендаря збитків, що складаються з неоплаченої суми орендної плати за весь строк її недоплати, та/або звернення Запорізької міської ради до суду з вимогою викласти договір оренди землі в частині розміру орендної плати у новій редакції. У даному випадку позивач як орендодавець має право на вчинення будь-якої дії встановленої договором, направленої на захист своїх прав і інтересів, зокрема стягнення з Орендаря збитків, що складаються з неоплаченої суми орендної плати за весь строк її недоплати, та/або звернення Запорізької міської ради до суду з вимогою викласти договір оренди землі в частині розміру орендної плати у новій редакції. За таких обставин неприйнятними є доводи представника відповідача про те, що стягнення орендної плати у новому розмірі можливе лише після зміни договору в цій частині. Позивачем заявлені вимоги про стягнення суми недоотриманої орендної плати за землю за період з 01.01.2018 по 02.03.2021 в розмірі 71654,91 грн, які є збитками, що складаються з неоплаченої суми орендної плати, яка фактично повинна бути одержана Запорізької міською радою виходячи із нової нормативно грошової оцінки земельної ділянки. Відповідачем заявлено про застосування наслідків пропуску строків позовної давності до заявлених позовних вимог за період з січня - серпень 2018 року. Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 ЦК України). Для окремих видів вимог законом встановлена спеціальна позовна давність. За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1ст. 261 ЦК України). Початок позовної давності співпадає з моментом виникнення у зацікавленої сторони права на позов, тобто можливості реалізувати своє право в примусовому порядку через суд. Згідно з ч. 2 ст.267ЦК України позовна давність застосовується судом за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Відповідно до ч. 1 ст. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку, а в силу частини третьої цієї статті після переривання перебіг позовної давності починається заново. Правила переривання перебігу позовної давності суд застосовує незалежно від наявності чи відсутності відповідного клопотання сторін у справі, якщо в останніх є докази, що підтверджують факт такого переривання. До дій, що свідчать про визнання боргу або іншого обов`язку, може з урахуванням конкретних обставин справи належати, зокрема, часткова сплата боржником або з його згоди іншою особою основного боргу. З наданого позивачем розрахунку випливає, що розмір заподіяної відповідачем шкоди у виді неоплаченої суми орендної плати 71654,91 грн нарахований за період з 01.01.2018 по 02.03.2021. За позовними вимогами про стягнення неоплаченої суми орендної плати за період з 01.01.2018 по 02.08.2018 року строк позовної давності спливає 02.01.2021 по 03.08.2021 року відповідно. Відповідно до пункту 5 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням короновірусної хвороби СОVID-19» від 30.03.2020 №540-IX, який набрав чинності 02.04.2020 року, Розділ «Прикінцеві та перехідні положення Цивільного кодексу України доповнено пункт 12: 12. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину. Згідно із постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SАRS-СоV-2» в Україні встановлено карантин з 12 березня 2020 року, який діє по теперішній час, а тому позовна давність на території України подовжується на строк дії карантину. Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Таким чином, починаючи з дня набрання чинності Закону України від 30.03.2020 №540-IX тобто саме з 02.04.2020 року діє положення про продовження строків позовної давності на період карантину. З огляду на те, що строк позовної давності за вимогами про стягнення суми недоотриманої орендної плати з 01.01.2018 по 02.08.2018 року строк позовної давності спливає 02.01.2021 по 03.08.2021 року відповідно, проте в силу п.12 Прикінцевих та перехідні положення Цивільного кодексу України з 02.04.2020 року позовна давність продовжується на строк дії карантину, тобто діє по теперішній час, а тому заява представника відповідача про застосування строку позовної давності до позовних вимог про стягнення заборгованості за період з 01.01.2018 по 02.08.2018 року задоволенню не підлягає. За матеріалами справи встановлено, що відповідач уклав договір з позивачем про оренду земельної ділянки, на підставі якого взяв на себе зобов`язання щодо сплати орендної плати і вчинення обов`язкових дій у випадку зміни нормативної грошової оцінки землі, яке належним чином не виконав, а тому повинен нести відповідальність, встановлену договором. Позов доведено: договором оренди землі від 01.08.2011 і додатками до нього, Рішеннями Запорізької міської ради від 30.06.2015 №6, №7 від 30.06.2015, №26 від 28.11.2018 з додатками, листом від 06.01.2021 про індексацію нормативної грошової оціни земель за 2020 рік, Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №268095203 від 29.07.2021. Розрахунок суми недоотриманої орендної плати з 01.01.2018 по 02.03.2021 в розмірі 71 654,91 грн. проведений позивачем з дотриманням норм чинного законодавства. Згідно ч.-ч.1,2 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Оцінюючи здобуті в судовому засіданні докази як окремо, так і у їх взаємному зв`язку, суд дійшов висновку про те, що позивач Запорізька міська рада обрала належний спосіб захисту своїх цивільних прав та довила наявність законних підстав щодо стягнення збитків у виді недоотриманої орендної плати, в зв`язку з чим позов підлягає задоволенню. Згідно частини першої статті 141 ЦПК судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а тому з відповідача підлягає стягненню витрати на сплату судового збору в сумі 2270 гривень. На підставі викладеного,

Outcome: approved