Jurisdiction: civil
Date: 2018-12-20 00:00:00

До Ірпінського міського суду Київської області надійшла позовна заява [PERSON] до [PERSON], треті особи на боці позивача: [PERSON], [PERSON] про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири. В позовній заяві вказує, що є власником 2/3 частини квартири [ADDRESS]. Крім неї власниками квартири є [PERSON] та [PERSON] по 1/6 частини квартири. Дана квартира знаходиться на 4 поверсі 9-поверхового будинку. [PERSON] проживає поверхом вище у квартирі [NUMBER] вищевказаного будинку. 13.09.2014 року квартиру позивачки було затоплено водою згідно з актом обстеження від 13.09.2014 року, що складений комісією КЖЕП «Ірпінь», причиною залиття водою був вихід з ладу в квартирі [NUMBER] труби гарячого водопостачання від бойлеру ванної кімнати до кухні внутрішньо-квартирної розводки під підлогою. Вказує, що внаслідок даного залиття квартири було завдано матеріальної шкоди, оскільки пошкоджено стелю, стіни та підлогу у двох кімнатах та коридорі. Згідно висновку експерта №03/10-2016 вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворились внаслідок залиття квартири [ADDRESS], складає 9431,00 грн. Просить стягнути з відповідача відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 9431,00 грн. та кошти витрачені на проведення експертного будівельно-технічного дослідження в розмірі 2000,00 грн. В судове засідання представник позивача не з'явився, надав суду заяву, в якій просив розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі. Відповідач в судове засідання не з'явився, через канцелярію суду подав заяву про слухання справи за його відсутності. Також подав відзив на позовну заяву, в якій позов визнав частково, зазначив, що згідно домовленостей із [PERSON], ним були закуплені будівельні матеріали на суму 654,45 грн. та найняті робітники для виконання ремонту, яким було виплачено 1000,00 грн. В подальшому позивачка перешкодила проведенню ремонтних робіт, крім того, позивачці було передано кошти в розмірі 600,00 грн. в рахунок часткової компенсації ремонту. Також зазначив, що не погоджується із висновком експерта 03/10-2016 від 03.10.2016 року, оскільки висновок обраховує вартість усіх робіт і матеріалів, необхідних для ремонту, включаючи і ті роботи і матеріали, які були вже виконані його силами. Даний висновок був складений у жовтні 2016 року, а за період часу з 30.09.2014 року по 03.10.2016 року і вже після часткового ремонту, здійсненого за його кошт, квартира [NUMBER] піддавалась повторному затопленню, яке сталось внаслідок прориву загально-будинкових мереж. З урахуванням вартості проведених робіт, суми переданих грошей та враховуючи частку у праві власності просив стягнути з нього 2300 грн. Суд, дослідивши надані докази, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав. Судом встановлено, що квартира [ADDRESS] належить на праві приватної спільної часткової власності [PERSON] в частці 2/3, [PERSON] в частці 1/6 та [PERSON] в частці 1/6 згідно Витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно. Згідно Акту обстеження та проведення ремонтно-будівельних та ремонтно-сантехнічних робіт від 13.09.2014 року, складеним комісією КЖЕП «Ірпінь», причиною залиття квартири [ADDRESS] був вихід з ладу в квартирі [NUMBER] труби гарячого водопостачання від бойлеру ванної кімнати до кухні внутрішньо-квартирної розводки під підлогою. Відповідно до висновку експерта №03/10-2016 від 03.10.2016 року вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень, які утворились внаслідок залиття квартири [ADDRESS], складає 9431,00 грн. Згідно рахунку-фактури №22/09-2016 від 22.09.2016 року та квитанції №21 від 27.09.2016 року [PERSON] сплатила за проведення вищезазначеної експертизи суму коштів в розмірі 2000,00 грн. Згідно розписки від 26.10.2015 року [PERSON] отримала 600,00 грн. компенсації внаслідок залиття її квартири. Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, при цьому доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Згідно з вимогами ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних або юридичних осіб, поданими відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Відповідно до статті 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними діями, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Згідно із роз'ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи. Відповідно до статті 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном, на зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна. Згідно з ч.3 ст.156 Житлового кодексу України власник квартири та члени його сім'ї повинні дбайливо ставитися до жилого будинку (квартири). Враховуючи викладені положення діючого законодавства саме на власника покладається обов'язок відшкодування шкоди, заподіяної у зв'язку із використанням належного йому майна. З огляду на наведене, оскільки об'єктивними доказами, зібраними при розгляді судом даної справи встановлено, що залиття квартири позивача відбулося внаслідок вини відповідача, то шкода, заподіяна залиттям квартири позивача, підлягає стягненню з відповідача, як власника квартири. Враховуючи викладене суд приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача вартості ремонтно-будівельних робіт у розмірі 9431,00 грн. Однак, враховуючи відшкодування відповідачем суми коштів у розмірі 600,00 грн. позивачу, суд стягує із відповідача 8831 грн. Вирішуючи питання про стягнення судових витрат, відповідно до ст.141 ЦПК України, суд вирішує, що з відповідача підлягає стягненню на користь позивача вартість проведеного висновку експертного будівельно-технічного дослідження у розмірі 2000,00 гривень, яка була оплачена позивачем, згідно з квитанцією, що міститься у матеріалах даної справи. На підставі викладеного,

Outcome: approved