Jurisdiction: civil
Date: 2021-12-16 00:00:00

До Куйбишевського районного суду Запорізької області 29 жовтня 2021 року надійшла позовна заява [PERSON] (далі представник позивача), який діє від імені та в інтересах [PERSON] (далі позивач) до Комиш-Зорянської селищної ради Пологівського району Запорізької області (далі відповідач, Комиш-Зорянська селищна рада) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обґрунтування своїх позовних вимог представник позивача зазначив, що [INFO] помер брат останнього - [PERSON] , після смерті якого відкрилась спадщина, до складу якої входить три земельні ділянки площами 16,26 га, 7,91 га та 6,28 га. Дані земельні ділянки належали покійним батькам [PERSON] та [PERSON] . В установлений законом строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та пропустив строк для прийняття спадщини з тих причин, що не знав про складені на його ім`я заповіти, які були посвідчені секретарем Шевченківської сільської ради Куйбишевського району Запорізької області. Дані оригінали документів було знайдено в будинку померлого брата в травні 2020 року. Так як [PERSON] пропустив шестимісячний строк після смерті батьків, а його покійний брат на момент смерті проживав та був зареєстрований разом з покійними батьками, тому він вважається таким, що прийняв спадщину. З метою прийняття спадщини позивач звернувся до Більмацького державної нотаріальної контори, однак на свою заяву отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним пропущений визначений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. [PERSON] вважає, що пропустив строк з поважної причини, а саме через те, що не знав про існування заповітів на його ім`я, у зв`язку з чим змушений звернутися до суду з даним позовом. Ухвалою суду від 08 листопада 2021 року відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 30\~листопада 2021\~року. Ухвалою суду відповідачу було визначено, що він має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії цієї ухвали надіслати суду відзив на позовну заяву, у порядку та формі, визначеній в ст.178 ЦПК України, також має право, відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Як убачається з матеріалів справи, ухвала суду про відкриття провадження у справі разом із доданими до неї документами були направлені відповідачу та третій особі. Відзив на позов відповідачем у визначений термін не надано. Відповідно до положень ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Сторони по справі у судове засідання не з`явилися, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Позивач надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, на задоволенні позовної заяви наполягав за викладених в ній обставинах. Представник позивача надав до суду з заяву про розгляд справи без його участі, в якій вказав, що на задоволенні позову про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини наполягає за наявними у справі матеріалами. Представник відповідача звернувся до суду із заявою про розгляд справи без участі свого представника, не заперечував проти задоволення позовних вимог. Суд дійшов висновку про те, що рішення у справі можливо постановити при проведенні судового засідання за відсутності сторін. З урахуванням поданих учасниками клопотань, на підставі ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України\~(далі\~ЦПК) судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до вимог частини другої\~ЦПК фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось через неявку у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі. Дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні в них докази суд вважає, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до ч. 1, 2, 3\~ст.\~12\~ЦПК учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Частиною 1\~статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього\~Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Судом встановлені наступні факти і відповідні їм правовідносини. Матеріалами справи встановлено, що [INFO] помер [PERSON] , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Більмацькому та Розівському районах Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області 28 серпня 2019 року. Після смерті [PERSON] відкрилась спадщина, до складу якої входить три земельні ділянки площами 16,26 га, 7,91 га та 6,28 га, що підтверджується копією Державного акта на право власності на землю ЗП №120566, виданим Розівською районною державною адміністрацією 31 липня 2006 року на підставі розпорядження райдержадміністрації від 16 травня 2006 року №185, копією Державного акта на право приватної власності на землю ІІІ-ЗП №052428, виданим Куйбишевською райдержадміністрацією 27 листопада 2002 року на підставі рішення Куйбишевської райдержадміністрації від 11 жовтня 2002 року №355, копією Державного акта на право приватної власності на землю ІІІ-ЗП №052427, виданим Куйбишевською райдержадміністрацією 27 листопада 2002 року на підставі рішення Куйбишевської райдержадміністрації від 11 жовтня 2002 року №355. Дані земельні ділянки належали покійним батькам [PERSON] та [PERSON] . Як встановлено з позовної заяви та доданих до неї документів, покійний брат позивача не був одружений, дітей не мав та після смерті батьків проживав один, тому інших спадкоємців, окрім [PERSON] , не має. Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Статтею 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] розпочався 25.08.2019 та сплив 25.02.2020. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Згідно з ч. 3 ст. 1272 вказаного Кодексу, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Як вбачається з позовної заяви та пояснення [PERSON] , у встановлений законом строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та пропустив строк для прийняття спадщини через те, що не знав про складені на його ім`я заповіти, які були посвідчені секретарем Шевченківської сільської ради Куйбишевського району Запорізької області. Зазначені оригінали документів були знайдені в будинку померлого брата в травні 2020 року, коли [PERSON] приїздив на поминальний день відвідати могили батьків та брата. [PERSON] пропустив шестимісячний строк після смерті батьків, а його покійний брат на момент смерті проживав та був зареєстрований разом з покійними батьками, тому [PERSON] вважається таким, що прийняв спадщину. Тому позивач прийматиме спадщину після смерті брата. Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.80 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Питання щодо розподілу судових витрат позивачем не порушувалось. На підставі викладеного,

Outcome: approved