Jurisdiction: civil
Date: 2019-05-22 00:00:00

До суду 09.08.2017 року надійшов позов [PERSON] до Державного підприємства «СЕТАМ» в особі Одеської філії ДП «СЕТАМ», Лиманського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції Одеської області, [PERSON] , відповідно до якого просив суд\~визнати недійсними результати прилюдних торгів, акту про реалізацію предмету іпотеки, свідоцтва про право власності на квартиру, скасування запису в Державному реєстрі прав на нерухоме майно, поновлення реєстраційного запису щодо права власності [PERSON] на чотирикімнатну квартиру [ADDRESS] . В обґрунтування позову зазначив, що 28 липня 2017 року позивачу стало відомо, що належне йому житло квартира [ADDRESS] , продано [PERSON] з прилюдних торгів Державним підприємством «СЕТАМ». Підставою для реалізацію майна з торгів стала заява державного виконавця Лиманського районного відділу ДВС ГТУЮ Одеської області, наявна у матеріалах виконавчого провадження №39845698, відкритого для виконання виконавчого листа №1515/1480/12 від 06.08.2012 року, виданого Комінтернівським районним судом Одеської області. Вважає, що його права порушені у зв`язку із неотриманням ним документів виконавчого провадження, зокрема, він навіть не був повідомлений про відкриття виконавчого провадження. вважають, що такі дії виконавця вчинялись умисно та були спрямовані на приховування від нього самого факту наявності виконавчого провадження. Також посилався на неправомірні дії посадових осіб Лиманського РВ ДВС ГТУЮ в Одеській області при виконанні рішення суду та порушенням процедури оголошення та проведення прилюдних торгів. Вказував, що державний виконавець, знаючи, що спірна квартира є предметом іпотеки, свідомо та, на думку позивача, порушуючи норми Закону України «Про іпотеку», розпочав процедуру реалізації іпотечного майна. Посилався на те, що оцінка квартири здійснювалась без огляду об`єкта оцінки та про результати такої оцінки його повідомлено не було, вказував, що тим самим державний виконавець не надав можливості сторонам (боржнику та стягувачу) вирішити питання щодо початкової ціни та дійти згоди з цього питання. З цих же підстав (що позивач як боржник не був обізнаний про оцінку майна, а також, що квартира є предметом іпотеки), позивач вважає, що ДП «СЕТАМ» неправомірно призначило електронні торги. Про дати проведення електронних торгів він також не повідомлявся, протокол торгів від 26.06.2017 року йому направлено не було. З урахуванням вказаних порушень (звернення стягнення на предмет іпотеки без відповідного рішення суду, оцінка об`єкта без огляду, проведення виконавчого провадження та публічних торгів без повідомлення іпотекодержателя) позивач вважає, що його права порушенні, тому звернувся до суду з дійсним позовом. Дана справа, в порядку ст. 11-1\~ЦПК України, була передана судді Свяченій Ю.Б. для розгляду та ухвалою суду від 18.08.2017 року було відкрите провадження по справі. 31.08.2017 року Приморським районним судом м. Одеси в якості забезпечення позову накладено арешт на квартиру [ADDRESS] . До суду 31.10.2017 року надійшли письмові заперечення [PERSON] (а.с.62-74), згідно яких заперечував проти позовних вимог та просив відмовити. Посилався на те, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Також вважає безпідставними посилання позивача щодо порушення порядку реалізації квартири як предмета іпотеки. Доводи ж позивача щодо не направлення йому результатів визначення вартості майна спростовується копією повідомлення від 27.09.2016 року. Посилався на те, що вимоги сторони виконавчого провадження в частині оскарження результатів торгів мають розглядатись не у позовному провадженні, а як оскарження рішення державного виконавця в процесуальному порядку, передбаченому розділом 7 ЦПК України. Також заперечував наявність порушень із боку ДП «СЕТАМ». 18.12.2017 року надійшли письмові заперечення на позов від представника ДП «СЕТАМ» (а.с.95-134), згідно яких позов також просили залишити без задоволення. Зазначили, що на виконання приписів законодавства ДП «СЕТАМ» здійснило публікацію в місцевих газетах та направило повідомлення сторонам виконавчого провадження листом від 01.03.2017 року. Вказували, що сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання їх недійсними. При цьому, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. Відповідальність за повноту та достовірність інформації, що розміщена в Системі, покладена саме на органи виконавчої служби, оскільки організатор вносить тільки ту інформацію про лот, яка зазначена в заявці органу ДВС. Вважають, що жодних доказів на підтвердження своїх доводів позивач до позову не надав. У зв`язку з рішенням Дисциплінарної палати Вищої радою правосуддя України від 22.11.2017 року № 3723/3дп/15-17 про притягнення до дисциплінарної відповідальності та внесення подання про звільнення [PERSON] з посади судді Приморського районного суду м. Одеси, з метою дотримання розумних строків розгляду справи, недопущення порушень законних прав та інтересів громадян та законних інтересів сторін по справі, здійснено повторний авто розподіл справи. Після авторозподілу вказана справа надійшла до провадження судді Ільченко Н.А. та ухвалою суду від 23.02.2018 року справа була прийнята до провадження. Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя України від 27.03.2018 року № 901/0/15-18 про звільнення [PERSON] з посади судді Приморського районного суду міста Одеси у зв`язку з поданням заяви про відставку, з метою дотримання розумних строків розгляду справи, недопущення порушень законних прав та інтересів громадян та законних інтересів сторін по справі, здійснено повторний автоматизований розподіл справи. Справа надійшла до провадження судді Домусчі Л.В.. Ухвалою суду від 24.04.2018 року її прийнято до провадження та ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання на 18.06.2018 року. [PERSON] надав суду заперечення від 31.10.2017 року з боку [PERSON] та його ж відзив від 22.03.2018 року, в яких заперечував щодо задоволення позовних вимог в повному обсязі. Представник ДП «СЕТАМ» надав заперечення проти позову від 18.12.2017 року, в яких позовні вимоги не визнали у повному обсязі та просили суд відмовити у задоволені позову. Ухвалою суду від 18 червня 2018 року залучено АТ «Райффайзен Банк Аваль» в якості 3-ої особи на боці Відповідача [PERSON] без самостійних вимог. Підготовче засідання у справі було закрито та призначено до розгляду по суті на 23.10.2018 року. Від АТ «Райффайзен Банк Аваль» направлено до суду письмові пояснення (т.2, а.с.14-18), в якому третя особа наводили свої заперечення стосовно підстав позову, просили відмовити в повному обсязі. Учасники справи у судове засідання призначене на 23.05.2019 року не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду були повідомлені належним чином. Станом на 23.05.2019 року Позивач був судом належним чином сповіщений про день, час та місце судового засідання,ніяких заяв та клопотань не надавав. Від [PERSON] , ДП «СЕТАМ» та АТ «Райффайзен Банк Аваль» надійшли заяви про розгляд справи у їх відсутність. Лиманський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції Одеської області у судове засідання не з`явився, надіслали заяву про розгляд справи у відсутність їх представника. Згідно ч.1 ст.223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. При цьому суд враховує що по суті справи сторони надавали суду свої пояснення. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч.2\~ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється. Відповідно до ст.ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи в судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Крім того, на вимогу зазначених норм процесуального права, датою ухвалення судового рішення, ухваленого за відсутності осіб, які беруть участь у справі, є дата складення повного судового рішення. У зв`язку з цим, датою складення цього судового рішення є 31 травня 2019 року. Суд, дослідивши матеріали справи, та на підставі наданих сторонами доказів, приходить до висновку про необґрунтованість позовних вимог, у зв`язку з чим позов не підлягає задоволенню на підставі наступного. Відповідно до ч. 1 ст.\~13\~ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Частиною 1 ст.\~15\~ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні. Згідно із ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215\~ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених ч. ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства. Судом встановлено,\~що рішення Комінтернівським районним судом Одеської області від 06.08.2012 року по справі №\~1515/1480/12 з підстав порушення позичальником умов кредитного договору, в забезпечення по якому [PERSON] добровільно надано в заставу нерухоме майно, а саме: квартиру [ADDRESS] , присуджено до стягнення на користь АТ «Райффайзен Банк Аваль» грошова сума в розмірі 1\~629 053,65 гривень. У подальшому, судове рішення Комінтернівського районного суду Одеської області від 06.08.2012 року по справі №\~1515/1480/12 вступило в законну силу. 11.09.2013 року Комінтернівським районним відділом державної виконавчої служби відкрито виконавче провадження про стягнення з [PERSON] на користь банку вказаної суми заборгованості. Із матеріалів справи вбачається, що постанову про відкриття виконавчого провадження державним виконавцем направлено на адресу боржника зазначену у виконавчому документі - [ADDRESS] та за адресою його реєстрації [ADDRESS] . Суд вбачає, що вказане виконавче провадження щодо стягнення грошових коштів із [PERSON] провадилось тривалий проміжок часу. Позивач мав можливість здійснити ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження, аргументів не можливості здійснення ознайомлення з документами цього виконавчого провадження Позивачем наведені не були. Згідно до вимог ст. 31 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції від 21.04.1999 №606-XIV, діючій на момент вчинення дій) боржник вважається повідомленим про відкриття виконавчого провадження, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі. Позивач у позові зазначає, що ДП «Сетам» не мав права виставляти майно на торги через порушення норм Закону України «Про виконавче провадження», його не повідомили про призначення електронних торгів, не надали можливості придбати лот з торгів, та організатором торгів порушено процедуру оголошення про заплановані торги. Саме такі дії, на думку позивача, призвели до порушення реалізації майна. Водночас, Позивач був обізнаний про проведення державним виконавцем виконавчих дій, в т.ч. пов`язаних з описом та арештом нерухомого майна, висновком незалежної оцінки арештованого майна, та іншими діями проведеними в рамках виконавчого провадження. Своїм правом на оскарження цих дій Позивач не скористався у встановлений строк. Таким чином, Позивач погодився з проведеними виконавчими діями. Як встановлено судом за розглядом справи, державним виконавцем та ДП «СЕТАМ» здійснювалися повідомлення позивача відповідно до приписів чинного законодавства. У відповідності до ст. 62 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна, крім майна, вилученого з обігу згідно із законом, та майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, здійснюється шляхом його продажу на прилюдних торгах, аукціонах або на комісійних умовах. Відповідно до статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» та розпорядження Кабінету Міністрів України від 11 березня 2015 року № 212-р «Деякі питання реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» наказом МЮУ від 22.12.2015 року №2710/15 було за тверджено Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, положення якого діяли на час виникнення спірних правовідносин. Згідно із цим Порядком, електронні торги - продаж майна на прилюдних торгах за принципом аукціону або на комісійних умовах засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну. Згідно абзацу 4 п. 4 розділу II цього Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. Підстав не виставляти майно на торги у ДП «Сетам» відсутні. Разом з цим, бездіяльність ДП «СЕТАМ» у разі не проведення торгів могло б призвести до порушення прав стягувача АТ «Райффайзен Банк Аваль» та безпідставного затягування виконання судового рішення. Відповідно до інформації розміщеної на офіційному Веб-сайті ДП «СЕТАМ» реалізація предмета іпотеки 4хкімнатної квартири, заг.пл.. 132,7 кв.м., за адресою: [ADDRESS] , вперше 20 лютого 2017 року зареєстровано в системі за лотом №201315. Торги по лоту №201315 були призначені на 22.03.2017 року з урахуванням Порядку та вимог ст. 43 ч.3 Закону України «Про іпотеку». ДП «Сетам» здійснило публікацію в місцевих газетах «Реклама Вечірня Одеса» від 03.03.2017 року №9, «Вечерня Одеса» від 02.03.2017 року №24-45 та направило повідомлення сторонам виконавчого провадження листом від 01.03.2017 року №1546/18-18-17. При цьому суд враховує постанову ВСУ від 18.11.2015 року у справі №6-1884цс15, в якій визначено, що сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. Дані торги 20.02.2017 року не відбулись у зв`язку з відсутністю допущених учасників, про що складено протокол проведення електронних торгів №244250. У відповідності до ч.2 ст. 49 Закону України «Про іпотеку», якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих самих умовах других прилюдних торгів, що мають відбутися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах становить 80 відсотків початкової вартості предмета іпотеки на перших прилюдних торгах. У разі оголошення других прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержатель має право придбати предмет іпотеки за початковою ціною других прилюдних торгів. Якщо іпотекодержатель не скористався таким правом, за результатами других прилюдних торгів призначається проведення у тому самому порядку третіх прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на третіх прилюдних торгах становить 70 відсотків початкової вартості предмета іпотеки на перших прилюдних торгах. Отже, оскільки електронні торги із реалізації лоту №201315 не відбулися майно підлягало уцінці. Оскільки, початкова вартість іпотеки - 4хкімнатної квартири складала 1\~697\~262, 00 грн. та відповідно на другі електронні торги майно підлягало уцінці на 20% та вартість склала 1\~357\~809, 60 грн.. 10 квітня 2017 року ДП «Сетам» повторно в друге виставило на торги предмет іпотеки; квартира була зареєстрована в системі під лотом №210569 та торги призначені на 10 травня 2017 року, про ДП «СЕТАМ» здійснило публікацію в місцевих газетах «Вечерня Одеса» від 20.04.2017 року №43-44, «Реклама Вечерня Одеса» від 21.04.2017 року №16 та направило повідомлення сторонам виконавчого провадження листом від 19.04.2017 року №3508/18-18-17. Повторні торги також не відбулись, про що складено протокол проведення електронних торгів №254590. У подальшому, квартира була уцінена та її вартість склала 1\~188\~083, 40 грн.. Після проведення уцінки ДП «СЕТАМ» втретє 25 травня 2017 року виставило на торги предмет іпотеки, який в системі був зареєстрований під лотом №217931, дата проведення 26 червня 2017 року, про що ДП «СЕТАМ» здійснило публікацію в місцевих газетах «Вечерня Одеса» від 30.05.2017 року №58, «Одеські Вісті» від 30.05.2017 року №38 та направило повідомлення сторонам виконавчого провадження листом від 29.05.2017 року №5124/18-18-17. Дані торги відбулись успішно, про що складено протокол електронних торгів №266235 від 26.06.2017 року. Згідно акту державного виконавця Іванова І.В. від 12 липня 2017 року, переможцем торгів став учасник № [ADDRESS] [PERSON] . 26\~липня 2017 року приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу було видано Амелькіну Є.О. свідоцтво про право власності чотирьохкімнатної квартири, заг. пл.. 132,7 кв.м., за адресою: [ADDRESS] . Відповідно до пункту 3 розділу II Порядку Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору. Заявка на реалізацію арештованого майна подається разом із такими документами (в електронній або паперовий формі): копія виконавчого документа, а в разі наявності зведеного виконавчого провадження - довідка виконавця щодо загальної кількості виконавчих документів та суми, що підлягає стягненню за ними; копія постанови про опис та арешт майна боржника, а у разі якщо опис та арешт майна проводили до набрання чинності Законом України\~від 02.06.2016\~№ 1404-VIII\~«Про виконавче\~провадження» - копія акта опису та арешту майна боржника; копії документів, що підтверджують вартість (оцінку) майна (повідомлення сторін про визначення вартості майна, акт виконавця про визначення вартості майна або звіт суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання про оцінку майна, строк чинності якого відповідає вимогам ч. 6 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження»); у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду; копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) чинних обтяжень майна. Не підлягає передачі на реалізацію майно, щодо якого наявний письмовий висновок експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зносу, пошкодженням або в разі, якщо витрати, пов`язані зі зверненням стягнення, перевищують грошову суму, за яку воно може бути реалізовано. Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту, заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна. Приватний виконавець самостійно формує та перевіряє заявку та документи щодо передачі майна на реалізацію на відповідність вимогам законодавства та після встановлення відповідності документів таким вимогам підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому п. 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору в електронному вигляді через особистий кабінет приватного виконавця для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу І цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами 4-13 п. 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для внесення інформації про проведення електронних торгів у Систему. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Організатор перевіряє повноту заповнення заявки. У разі невідповідності заявки вимогам, передбаченим п. 2 цього розділу Організатор через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) повідомляє начальника відділу державної виконавчої служби (приватного виконавця) про необхідність усунення недоліків протягом трьох робочих днів. Отже, державне підприємство «Сетам» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. При цьому жодним нормативно-правовим актом України не передбачено обов`язку Організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна. До того ж, як зазначено у висновку\~Верховного Суду\~України, викладеному у постанові № 3-112гс14 від 23.09.2014, «умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі\~невиконання їх\~у добровільному\~порядку на час вчинення виконавчих дій, передбачено Законом № 606-XIV та Інструкцією про проведення виконавчих дій, затвердженою наказом Міністерства юстиції від 15.12.1999 № 74/. Законом №\~606-XIV встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження. Аналіз положень Законом №\~606-XIV й Інструкції свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна. Відповідно до наведених правових норм державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі и оцінку та майна, на яке звернуто стягнення ст.ст. 58, 62 Закону України «Про виконавче провадження», а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір (пункт 5.11 Інструкції). Правила ж проведення прилюдних торгів визначено Тимчасовим положенням. Зокрема, прилюдні торги є спеціальною процедурою продажу майна, за результатами якої власником майна стає покупець, який у ході торгів запропонував за нього найвищу ціну (пункт 2.2 Тимчасового положення). Тимчасовим положенням передбачено вимоги щодо проведення таких торгів, а саме: по-перше, правила, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна) (розділ 3) по- друге, правила, які регулюють сам порядок проведення торгів (розділ 4), і по-третє, ті правила, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ б). Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України N 2831/5 від 29.09.2016. Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження. Саме такий Акт про реалізацію предмета іпотеки від 12.07.2017р. вчинено державним виконавцем Івановим І.В. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством (п. 8 розділу X Порядку). Отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином. Цей висновок узгоджується і з нормами ст.ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги (розділ 6 Тимчасового положення, ст. 34 Закону України «Про нотаріат»). Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 ст.\~203\~ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу). При цьому, в п. 1 розділу XI Порядку міститься перелік умов, згідно з якими прилюдні торги вважаються такими, що не відбулись, зокрема, у разі: відсутності учасників електронних торгів; несплати всіма учасниками, що надали цінові пропозиції й поетапно були визначені переможцями електронних торгів, належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу X цього Порядку; ненадходження від жодного учасника цінової пропозиції. Що стосується порушень вимог ст. 58 Законом № 606-ХІУ, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених цим Законом, щодо визначення вартості чи оцінки (уцінки) майна до призначення прилюдних торгів, то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом. Таким чином дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Проаналізувавши вищезазначений правовий висновок Верховного Суду України, проходимо до висновку, що для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином, в розумінні ст.ст. 203 та 215 ЦК України, необхідно встановити порушення саме норм Порядку реалізації арештованого майна. Натомість, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил, не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Така ж правова позиція викладена і у постанові Верховного Суду України від 24.10.2012 у справі № 6-116цс12, тощо. Разом з тим, позивач посилається на порушення, допущені виконавцем, однак дії державного виконавця у виконавчому провадженні мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Крім того, у правовому висновку Верховного Суду України у постанові від 18.11.2015 у справі № 6-1884цс15, зазначено, що головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а саме тому окрім порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Згідно ч. 3 ст.\~77\~ЦПК України сторони мають право обґрунтувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч.ч.1, 6 ст. 81\~ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Таким чином, враховуючи, що за інформацію, зазначену у заявці несуть відповідальність посадові особи органу державної виконавчої служби, судом під час розгляду справи не встановлено, що був порушений порядок проведення електронних торгів, та не встановлено порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання електронних торгів недійсними; не встановлено, що зазначене позивачем вплинуло на результати електронних торгів, а тому суд приходить до висновку, що заявлені вимоги не обґрунтовані на законі та не можуть бути задоволені. Відповідно до положень Європейської Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, право доступу до суду, що гарантується статтею 6§1, передбачає не лише право звернутись до суду за захистом своїх прав, а й право захистити своє право, в першу чергу, виконанням рішення, яке ухвалено на користь особи. Аналізуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позивачем [PERSON] не наведено обґрунтованих підстав та доказів для визнання недійними результатів прилюдних торгів від 22.06.2017 року з реалізації арештованого майна, яке належало позивачу. У зв`язку з тим, що інші вимоги Позивача мають похідний характер від визнання недійсними прилюдних торгів вони також не підлягають задоволенню.

Outcome: dismissed