Jurisdiction: civil
Date: 2020-03-11 00:00:00

\~ \~ \~ \~До Покровського районного суду Дніпропетровської області звернулася [PERSON] з цивільним позовом (уточненим) до [PERSON] , [PERSON] , третя особа: Покровська державна нотаріальна контора про виділ Ѕ частки із спадкового майна та визнання права власності на половину майна подружжя, а саме, просить визнати спільною сумісною власністю [PERSON] і [PERSON] житловий будинок із господарськими спорудами та побудовами, розташований за адресою: [ADDRESS] ; визнати за [PERSON] право власності на частку у спільному майні подружжя на Ѕ частину житлового будинку з надвірними спорудами в [ADDRESS] , загальною площею 58,4 кв.м., у тому числі житловою площею 28,2 кв.м.; виключити Ѕ частину житлового будинку, розташованого за адресою: [ADDRESS] ; із спадкового майна, залишеного після смерті [PERSON] , померлого [INFO] . \~ \~ \~ \~ [PERSON] позовні вимоги мотивує тим, що між нею та [PERSON] , сином відповідачів [PERSON] , [PERSON] , [INFO] року був укладений шлюб. \~ \~ \~ \~Під час перебування у шлюбі, а саме, [INFO] , позивачка зі своїм чоловіком [PERSON] придбали житловий будинок [ADDRESS] . Таким чином, вказаний житловий будинок є об`єктом спільної сумісної власності позивачки і її чоловіка - [PERSON] (сина відповідачів). \~ \~ \~ \~В вказаному житловому будинку позивач - [PERSON] зареєстрована і проживає до теперішнього часу. \~ \~ \~ \~Сімейне життя між позивачем і [PERSON] не склалося і рішенням Покровського районного суду від 06.06.2018 року шлюб між [PERSON] і [PERSON] розірваний, прізвище дружини після розірвання шлюбу змінене на « [PERSON] ». \~ \~ \~ \~Після розірвання шлюбу позивачка продовжувала проживати в будинку [ADDRESS] , а [PERSON] проживав разом із своїми батьками за їх адресою: [ADDRESS] . \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ [INFO] помер колишній чоловік позивачки. Враховуючи, що із батьками померлого чоловіка у позивачки відносини не склалися, вони відмовилися видати копію свідоцтва про смерть їх сина [PERSON] і звернулися до нотаріальної контори із заявами про відкриття спадщини на майно, залишеного після смерті [PERSON] , а саме, житловий будинок [ADDRESS] , тобто на той будинок, який позивачка разом з [PERSON] в шлюбі придбавали разом і який є спільною сумісною власністю позивачки і померлого [PERSON] . \~ \~ \~ \~Позивачка [PERSON] письмово звернулася до Покровської державної нотаріальної контори із письмовою заявою про видачу їй свідоцтва про право власності на частку в спільному майні \~ \~ \~ \~подружжя, проте нотаріус усно повідомив, що таке свідоцтво вона не може видати, позивачці потрібно звернутися до суду із відповідною заявою про визнання за нею права власності на Ѕ частину спірного житлового будинку. \~ \~ \~ \~Водночас, нотаріус повідомила, що, враховуючи таку ситуацію між позивачкою і спадкоємцями майна померлого [PERSON] , нотаріус накладе заборону на відчуження спірного нерухомого майна. Постановою від 20.11.2019 року державний нотаріус Кривошей О.Г. відмовила позивачці у видачі свідоцтва про право власності в спільному майні подружжя на 1/2 частку житлового будинку, що знаходиться за адресою: [ADDRESS] у зв`язку із тим, що на момент смерті [PERSON] , померлого [INFO] , шлюб між ним і [PERSON] було розірвано. \~ \~ \~ \~Згідно інформації з \~ \~ \~ \~Державного \~ \~ \~ \~реєстр \~ \~ \~ \~речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон нерухомого майна щодо об`єкта нерухомості, житловий будинок [ADDRESS] зареєстрований за [PERSON] . \~ \~ \~ \~Позивачка посилається на ст. ст. 60, 68, 70, 71 Сімейного кодексу, ст. ст. 364, 367, 1216 ЦК України \~ \~ \~ \~У підготовче судове засідання сторони не з`явились. \~ \~ \~ \~Позивачка [PERSON] надала суду клопотання, в якому просила проводити розгляд справи без її участі, позов підтримує, просить задовольнити. \~ \~ \~ \~Представник позивача адвокат Деменкова Є.С. надала суду письмову заяву, в якій просила ухвалити рішення про задоволення позову та проводити судове засідання без її участі та участі позивачки. Також у своїй заяві зазначила, що, оскільки відповідачі визнають позовні вимоги, то просить суд на підставі ч. 3 ст. 200 ЦПК України ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні та вирішити питання щодо розподілу судових витрат. \~ \~ \~ \~Представник відповідачів Кубрак В.В. надав суду письмову заяву, в якій просив провести судове засідання без його участі, зазначає, що позовні вимоги відповідачі визнають у повному обсязі, оскільки позивач дійсно придбала будинок, що є предметом спору, перебуваючи у шлюбі з сином відповідачів [PERSON] , отже, вказаний будинок дійсно належить позивачці та [PERSON] на праві спільної сумісної власності. \~ \~ \~ \~У зв`язку з чим зазначив, що позов визнаний відповідачами повністю, до початку розгляду справи по суті і просить розподілити судові витрати відповідно до ч. 1 ст. 142 ЦПК України. \~ \~ \~ \~Третя особа, Покровська державна нотаріальна контора, надала суду заяву про розгляд справи без її участі, рішення просить ухвалити на розсуд суду. \~ \~ \~ \~Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося у зв`язку з неявкою всіх учасників справи. \~ \~ \~ \~Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступні фактичні обставини у справі та відповідні їм правовідносини. \~ \~ \~ \~Судом встановлено, що [PERSON] і [PERSON] 15.10.2016 року зареєстрували шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серія [NUMBER] від 15.10.2016 року, виданого Шевченківським районним у місті Полтаві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, актовий запис №1204, прізвище дружини після реєстрації шлюбу « [PERSON] » (копія свідоцтва про шлюб, а. с. 12). \~ \~ \~ \~03.07.2017 року [PERSON] придбав у власність у [PERSON] житловий будинок, розташований за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується договором купівлі-продажу серії НМО №948939 від 03.07.2017 року (копія договору, а. с. 15-16). \~ \~ \~ \~Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію власності від 03.07.2017 року, житловий будинок загальною площею 58,4 кв. м, розташований за адресою: [ADDRESS] на праві приватної власності належить [PERSON] (а. с. 17). \~ \~ \~ \~Згідно технічного паспорта на житловий будинок, який розташований за адресою: [ADDRESS] , загальна площа житлового будинку складає 58,4 кв. м, житлова 28,2 кв.м. (копія технічного паспорта, а.с.19-22). \~ \~ \~ \~ [PERSON] з 14.07.2017 року по теперішній час зареєстрована за адресою: [ADDRESS] , що підтверджується довідкою №4104 від 02.08.2018 року та довідкою №3063 від 25.10.2019 року, виданих виконавчим комітетом Покровської селищної ради (а. с. 11, 18). \~ \~ \~ \~Рішенням Покровського районного суду Дніпропетровської області у справі №189/504/18 від 06.06.2018 року шлюб між [PERSON] та [PERSON] розірваний, прізвище [PERSON] після розірвання шлюбу змінене на « [PERSON] » (копія рішення, а. с. 13-14). \~ \~ \~ \~ [PERSON] помер [INFO] внаслідок інтоксикації, що підтверджується лікарським свідоцтвом про смерть №107 від 27.07.2019 року, виданого КЗ «Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи» ДОР» (копія свідоцтва, а. с. 38-39). \~ \~ \~ \~Як вбачається з копії спадкової справи №234/2019 до майна померлого [INFO] [PERSON] , до Катеринівської\~сілської ради\~Покровського району\~звернулися дві\~особи \~батьки померлого,\~ [PERSON] \~та [PERSON] із заявами, що вони приймають всю спадщину за законом після смерті сина, тобто спадкоємці першої черги спадкування за законом, а до Покровської державної нотаріальної контори [PERSON] із заявою про видачу їй свідоцтва про право власності на Ѕ частку в спільному майні подружжя на будинок (а. с. 109, 110, 115). \~ \~ \~ \~20.11.2019 року державний нотаріус видав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зважаючи на те, що з часу відкриття спадщини не пройшло шість місяців і зважаючи на те, що шлюб між [PERSON] та [PERSON] на момент його смерті розірваний (а. с. 122). З матеріалів спадкової справи та інформаційної довідки, виданої державним нотаріусом Кривошей О.Г., не вбачається наявності інших спадкоємців першої черги або осіб, які мають право на обов`язкову частку у спадщині, та відсутня інформація про наявність заповітів/спадкових договорів померлого. Таким чином, суд приходить до висновку, що задоволення позову не порушить права та інтереси третіх осіб. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст.\~60\~СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя. Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст.\~61\~СК України об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту. Відповідно до ст.\~63\~СК України дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. \~ \~ \~ \~Згідно ч. 1 ст. 68 СК України розірвання шлюбу не припиняє права спільної сумісної власності на майно, набуте за час шлюбу. Частиною 2 ст. 355 ЦК України встановлено, що майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Згідно з ч.1 ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Відповідно до ч. 3 ст.\~368\~ЦК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до ст.\~328\~ЦК України право власності набувається на підставах, не заборонених законом та вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом. Відповідно до ст.\~370\~ЦК України у разі виділу частки із майна, що є в спільній сумісній власності, частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності вважаються рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Відповідно до ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. Згідно з ч.2 ст. 372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. В даному випадку, у зв`язку із смертю співвласника [PERSON] , укласти договір про визначення розміру часток у спільній сумісній власності неможливо, а для спадкування частки в майні, розмір якої не визначено, істотне значення має встановлення її розміру. Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Суд встановив, що позивачка та померлий [PERSON] знаходилися у шлюбі; під час шлюбу ними був придбаний будинок, який згідно закону є їх спільною сумісною власністю; відповідачі не заперечують право позивачки на половину придбаного у шлюбі майна (1/2 частини будинку). У зв`язку\~із наведеним,\~суд вважає\~обґрунтованими доводи\~позивачки про\~те,\~зазначений житловий\~будинок є\~об`єктом\~права спільної\~сумісної власності\~її та\~померлого,[PERSON] ,\~ їх частки згідно закону є рівними. На підставі вищезазначеного, суд прийшов до висновку, що до складу спадкового майна померлого [PERSON] входить не весь будинок, а 1/2 його частина як частка померлого у спільному сумісному майні; інша 1/2 частина будинку належить позивачці. У зв`язку з цим, слід виключити Ѕ житлового будинку із складу спадкового майна, яке залишилося після смерті [PERSON] . Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст.\~1217\~ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Відповідно до ст.1218\~ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Відповідно до ст.\~1223\~ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. Відповідно до ст.\~1226\~ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб`єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до їх визначення та виділу в натурі. Відповідно до ст.\~1261\~ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Відповідно до ст.\~1268\~ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~ \~Частинами 3, 4 статті 200 ЦПК України встановлено, що за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу. Згідно ч. ч. 1, 4 ст. 206 ЦПК України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд. У зв`язку з викладеним, враховуючи наявність в матеріалах справи заяви представника відповідачів про визнання позову, яка не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд приходить до висновку про задоволення позову. \~ \~ \~ \~Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках \~ \~ \~ \~При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд виходить з положень ч. 1 ст. 141 ЦПК України, згідно якої судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. \~ \~ \~ \~У той\~же час,\~відповідно до\~ч.\~1\~ст.\~142\~ЦПК України\~у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

Outcome: approved