Jurisdiction: civil
Date: 2016-04-13 00:00:00

До Ірпінського міського суду Київської області надійшов зазначений вище позов, який позивач мотивує тим, що 21.03.2013 року близько о 00:25 годин на підприємстві, а саме: ПАТ «Київський електровагоноремонтний завод ім. Січневого повстання 1918 року» стався нещасний випадок із тяжкими наслідками. Потерпілий - складач поїздів 5-го розряду [PERSON], [INFO]. Під час виконання позивачем службових дій колісна пара вагону наїхала на верхню ліву третину передпліччя потерпілого. В результаті нещасного випадку потерпілий зазнав тяжких травм. Згідно висновків МСЕК, позивачу присвоєно третю групу інвалідності (довічно), а втрата професійної працездатності працівника складає 50 %. Комісією, що утворена наказом від 26.03.2013 року № 60-Т Територіального управління Держгірпромнагляду у Київській області та м. Києві, було проведено спеціальне розслідування вказаного нещасного випадку. За наслідками розслідування комісією складено [PERSON] проведення спеціального розслідування нещасного випадку від 26.04.2013 року (за формою Н-5) та [PERSON] №1 про нещасний випадок, повязаний з виробництвом, від 26.04.2013 року (за формою Н-1). Позивач вважає, що деякі пункти актів (в яких викладені обставини нещасного випадку, висновки комісії відносно причини настання нещасного випадку та висновки про винних осіб), а саме: абзац 6 п.2 («характеристика...місця де стався нещасний випадок»), абзац 7 п.З («обставини, за яких стався нещасний випадок»), п.4 («причини нещасного випадку»), п.6 («висновки комісії») в частині «відомості про осіб дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку, перелік порушень вимог законодавства про охорону праці» (абзац 2 та 3 п.4), акту за формою Н-5, та абзац 7 п.6 («обставини, за яких стався нещасний випадок»), п.7 («причини настання нещасного випадку») та п.10 («особи, які допустили порушення законодавства в сфері охорони праці») акту за формою Н-1 не відповідають дійсним обставинам нещасного випадку та підлягають скасування з огляду на наступне: Так, відповідно до абзацу 6 п.2 акту за формою Н-5, комісією встановлено, що облаштування залізничної колії в місці нещасного випадку та стан гальмового башмака, який використовувався для закріплення вагону, відповідає вимогам нормативних актів з охорони праці; відповідно до абзацу 7 п. З акту за формою Н-5, абзацу 7 п.6 акту за формою Н-1 комісією зазначено, що в ході проведеного експерименту комісія дійшла висновку, що істотного впливу на перебіг подій погодні умови не створювали. Проте такі висновки комісії суперечать дійсним обставинам справи. На думку позивача, облаштування колій в місці нещасного випадку та стан гальмового башмака, який використовувався для закріплення вагону, не відповідають вимогам нормативних актів з охорони праці. Так, під час проведення розслідування нещасного випадку опитувані працівники підприємства розповіли члену комісії, що колії були брудні, вкриті намерзлим льодом, а в місцях укладання башмаків відсутні ящики з піском (зазначені обставини зафіксовані в акті за формою Н-5), що свідчить про порушення роботодавцем вимог нормативних документів охорони праці. Крім того, по справі було проведено судову залізнично транспортну експертизу. Однак, на вимогу експертів підприємство не надало наступну інформацію - величину бокового і вертикального зносу рейок Р50 колії, на якій стався нещасний випадок, інформацію про останній технічний огляд та ремонт колії, наказ по призначення відповідальних за очищення колії та будь який інший документ, що свідчив би про очищення колії. Таким чином, вважає доведеною обставиною, що стан та облаштування колій не відповідали вимогам документів, що діють на залізничному транспорті України. Крім того, експертами встановлено, що в нормативних документах, які діють на даному підприємстві, не встановлені вимоги до рухомого складу та вимоги до технічного стану колії з урахуванням специфіки роботи самого підприємства (ст. 25 звіту) виконання маневрів з несправними вагонами. Відповідно до висновків експертів (ст. 23 звіту), однією з причини нещасного випадку є несправність башмака неможливість виконання гальмівним башмаком №КЕВРЗ-32030-09 свої функції забезпечення гальмування вагона, який рухався. Таким чином, в супереч висновкам комісії, стан башмака не відповідає вимогам нормативних актів з охорони праці. Крім того, висновки комісії суперечать результатам експерименту, що був проведений комісією під час розслідування нещасного випадку. Так, в ході експерименту комісія провела декілька розчеплень вагона від локомотиву з накатам коліс вагону на башмак та без канату (результати експерименту викладені в акті за формою Н-5, в частині «окрема думка»). Жодного разу башмак не злетів з колії. При розчеплені вагону накат відбувався автоматично. Але комісія чомусь прийшла до висновку та зафіксувала в акті, що під час виконання службових дій потерпілим працівником башмак злетів саме через виконання ним накату, а погодні умови та жодні інші фактори не впливали на перебіг подій нещасного випадку. Крім того, відповідно до п.10 акту за формою Н-1, та п.4, п.6 акту за Формою Н-5, комісією встановлено що у настанні нещасного випадку винен сам потерпілий та керівник його робіт. Так, відповідно до зазначених пунктів, комісією також встановлено, що причини нещасного випадку є наступними: -організаційна причина - невиконання вимог інструкції з охорони праці (код 24.2.), а саме: при закріпленні вагону на колії не був виконаний накат вагонних коліс на гальмовий башмак, в результаті чого під час відчеплення вагону від маневрового складу башмак зіскочив з рейки і вагон почав рухатись в бік візкового цеху; не дбаючи про власну безпеку потерпілий працівник намагався повторно закріпити вагон, що рухався, на гальмівний башмак; -організаційна причина - невиконання посадових обовязків (код 24.1.), а саме: недостатній контроль за дотримання підлеглими працівниками вимог інструкції з охорони праці. Таким чином, на думку комісії, вина позивача полягає у тому, що ним під час розчеплення вагонів не було виконано накат вагонних коліс на гальмовий башмак, в результаті чого башмак зіскочив з рейок, а вагон почав рухатись по коліям в бік візкового цеху. Комісією, також зазначено, що [PERSON], нехтуючи власною безпекою, намагався повторно закріпити вагон, що рухався, на гальмівний башмак, в результаті чого і отримав тяжку травму. Разом з цим, посилання на нормативні акти, які начебто були порушенні позивачем під час вчинення ним службових дій у вказаних пунктах (як і в обох актах в цілому) відсутні. Комісія встановила, що інших осіб, дії або бездіяльність яких призвела б до настання нещасного випадку немає. З такими висновками комісії позивач не погоджується. Стосовно невідповідності висновків комісії обставинам нещасного випадку хоче звернути увагу на наступне: комісія не звернула уваги на той факт, що в момент виконання позивачем службових дій колії на місці нещасного випадку були брудні, вкриті снігом та льодом. Зазначену обставину було встановлено саме під час розслідування нещасного випадку, а опитувані працівники підприємства підтвердили, що брали участь у проведенні експерименту. Також, підтвердили, що в день та час нещасного випадку колії були брудні, вкриті снігом та льодом, а прибирання колій перед початком робіт не проводилось. Ця обставина зафіксована в акті за формою Н- 5 на ст.7 акту . Але комісією, що складала актине взяли до уваги дану обставину. Наявність снігу та льоду на коліях свідчить про грубе порушення роботодавцем та особами, відповідальними за безпеку праці на підприємстві наступних норм:відповідно до п.4.8., 4.9. правил технічної експлуатації залізничного транспорту промислових підприємств, що затверджені Наказом Міністерства промислової політики України 15.02.2010р. N 70, усі залізничні колії, споруди та пристрої, що забезпечують роботу залізничного транспорту, повинні бути вчасно очищені від сміття, просипу, снігу. Закріплення споруд і пристроїв, у тому числі колій та стрілочних переводів, за цехами і ділянками підприємства для очищення від бур'яну, сміття, просипу, снігу визначається керівником підприємства; відповідно до п.7 Додатку №13 до Інструкції з руху поїздів і маневрової роботи на залізницях України, комісія повинна перевіряти чистоту поверхні головок рейок згідно вимог Практичних рекомендацій з проведення комісійних оглядів колій, стрілочних переводів, пристроїв СЦБ та зв'язку. При виявленні забруднень, пресування снігу або льоду, а також покриття головок рейок ізолюючими матеріалами, необхідно зробити запис в журналі огляду з вимогою невідкладного очищення;відповідно до п.8 Додатку №2 до Інструкції з руху поїздів і маневрової роботи на залізницях України (норми та основні правила закріплення рухомого складу), в місцях постійного укладання гальмових башмаків мають бути встановлені ящики з піском, який застосовується у випадках утворення намерзлого льоду, і нею тощо. Так, відповідно до п.2.4. Методичних рекомендацій щодо складання інструкцій з охорони праці для працівників господарства перевезень, які виконують маневрову та поїзну роботу, та п. 3.68. Додатку 1 до п.4.10 Методичних рекомендацій, узимку місця виконання робіт повинні бути очищені від снігу і льоду та посипані протипожежними матеріалами. Місця розчеплення вагонів повинні мати рівну поверхню, ретельно очищену від сміття та сторонніх предметів, шпальні ящики узбіччя земляного полотна в місцях постійного розчеплення вагонів засипаються баластом на одному рівні з поверхнею шпал. Таким чином, чистота колій - це обовязкова умова для забезпечення безпечних умов праці персоналу, що виконує роботи безпосередньо на коліях, а їх несвоєчасне очищення - загрожує здоровю та навіть життю таких працівників. Тому вважає, що саме недотримання чистоти на коліях відповідальними за це особами стало основною причиною нещасного випадку. Зазначене також підтверджується висновками одного із членів комісії, [PERSON], який виклав окрему думку стосовно обставин та причини нещасного випадку. По справі було проведено судову залізнично транспортну експертизу. Відповідно до висновків експертів (ст. 23 звіту), до безпосередньої технічної причини наїзду призвели чотири першопричини та ряд причин посередників. Першою першопричиною, на думку експертів, є несправність башмака, неможливість виконання гальмівним башмаком №КЕВРЗ-32030-09 своєї функції забезпечення гальмування вагона, який рухався. Другою поштовх маневровим локомотивом вагонів у бік візкового цеху в процесі виконання маневрової роботи. Дана операція передбачала технологією проведення маневрових робіт і не повинна сама по собі призвести до падіння башмака. Падіння башмака відбулося внаслідок сукупності двох факторів, а саме несправність башмака та через поштовх. На думку експертів саме падіння башмака сформувало небезпечну ситуацію. Позивач зазначає також, що експертами спростовано висновки комісії про те, що падіння башмака відбулося через невиконання працівником накату вагонних колій на башмак. На думку експертів, невиконання вищезазначеної операції лише ускладнило катастрофічну ситуацію. Несправний башмак злетів би ще під час виконання накату, до розчеплення вагонів, але локомотив міг би втримати вагон, що попередило би події які сталися після. Разом з цим, саме падіння башмака сформувало небезпечну ситуацію. Експертами зазначено, що невиконання накату є третьою першопричиною. Разом з цим, експертами зазначено, що башмак злетів не через це. Крім того, зі змісту вбачається, що до такого висновку, що працівник не виконав накат - вони прийшли не експериментальним шляхом, а взяли цю інформацію з матеріалів цивільної справи, а саме з оспорюваних актів. Разом з цим, обставини в цих документах не відповідають дійсності. Крім того, зі змісту звіту експертів вбачається, що достеменно встановити факт виконання чи невиконання працівником накату коліс експерти не можуть, оскільки підприємство не надало експертам відеозапис травмування з камер спостереження та регламент переговорів під час виконання маневрів. Також, експериментами зазначено, що в пояснювальних записках працівників також не має згадки про те, що працівником виконано накат. Але хочуть звернути увагу суду на те, що пояснювальні записки працівники не складали особисто. Вони складені членами комісії, а працівників попросили лише просто поставити свій підпис, не читаючи. Тому, на думку позивача, зазначена вище причина не може братися до уваги. Разом з цим, зазначають, що висновки комісії про те, що башмак впав через невиконання накату, спростовуються не лише висновками експертів, а й результатами експерименту, що був проведений членами комісії. Так, зі змісту актів вбачається, що комісією декілька разів проводилося розчеплення вагону з виконання накату та без і в усіх випадках башмак жодного разу не злетів з рейки. Четвертою першопричиною стала відповідність дій працівника (спроба встановити башмак) щодо прийняття заходів зупинки вагона, який розпочав неконтрольований рух. На думку, експертів, прийняття мір для зупинки вагона відповідало вимогам нормативних документів, що діють на залізничному транспорті України. Разом з цим, саме ці дії призвели до потрапляння працівника у габарити рухомого складу та до його травмування. Таким чином, експерти спростував висновки комісії про те, що такі дії працівника спроба зупинити вагон та встановити башмак, були неправильними, а навпаки експерти встановили, що такі дії працівника відповідали вимогам нормативних документів, що діють на залізничному транспорті України. Вважає, що причини настання нещасного випадку у відповідності до класифікатора є наступними: 1.Технічна (05) недосконалість технологічного процесу, його невідповідність вимогам безпеки, а саме: несправність башмака неможливість виконання гальмівним башмаком №КЕВРЗ-32030-09 своєї функції забезпечення гальмування вагона, який рухався. Організаційна невиконання посадових обовязків особою, відповідальною за безпечні умови праці на підприємстві, а саме: незадовільне утримання колій в умовах випадання та налипання мокрого снігу, утворення льодового покрову, а саме: наявність мокрого снігу та льодового покрову на коліях та відсутність ящиків з піском в місцях постійного укладання гальмових башмаків та допущення використання працівниками підприємства для закріплення вагонів несправного гальмівного башмака №КЕВРЗ-32030-99; 2.Організаційна невиконання посадових обовязків керівником робіт, а саме: керівником робіт не здійснювався особистий нагляд та контроль за маневровою роботою в момент настання нещасного випадку, ним не здійснювалася перевірка надійності закріплення вагонів, ним не була забезпечена особиста безпека працівників, зайнятих на маневрах, ним не перевірено відповідність умов праці потерпілого працівника нормам з охорони праці перед початком його робіт, не виявлено вчасно та не усунуто технічну причину настання нещасного випадку. Водночас, зазначає, що комісія абсолютно безпідставно звинуватила потерпілого працівника в тому, що він не виконав накат коліс вагону на башмак перед розчепленням вагону від рухомого складу. На підставі чого комісією зроблено висновок, про те, що працівник не виконав накат не відомо, а в актах не зазначено. Таким чином, висновки про невиконання накату є припущенням комісії. Під час розслідування експертиза даного випадку не проводилася. Потерпілий працівник виконав накат коліс на башмак про що дав відповідну команду машиністу. Машиніст, що працював в час настання нещасного випадку з потерпілим працівником підтверджує, що працівник таку команду давав, а тому відповідно накат виконав. Також, висновки комісії про вину потерпілого працівника у настанні нещасного випадку спростовуються обставинами справи, а саме результатами експерименту. Однак, зауважують, що експеримент проводився за зовсім інших погодних умов, бо на коліях був відсутній сніг та лід. А тому, вважають, що основною причиною нещасного випадку - незадовільне утримання колій в умовах випадання та налипання мокрого снігу та утворення льодового покрову. У настанні нещасного випадку вважає керівника робіт. Відповідно до пунктів 3.4.,3.5.,3.40 пункту 3 «Маневрова робота розділу» ХІІІ розділу «Організація технічної роботи станції» Правил технічної експлуатації залізничного транспорту промислових підприємств та п.15.23. Правил технічної експлуатації залізниць України, маневри на коліях. Маневри в межах виробничих цехів і ділянок проводяться в присутності та за вказівками відповідального за роботу транспорту відповідного цеху або ділянки. Керівник маневрів зобовязаний: -забезпечити правильне розташування та узгодженість дій усіх працівників, які беруть участь у виконанні маневрів; -організувати маневрову роботу так, щоб були забезпечені безпека руху, особиста безпека працівників, які зайняті на маневрах, скромність рухомого складу. Відповідно до п. 4.1 Додатку 12 до Інструкції з руху поїздів і маневрової роботи на залізницях України, якщо маневри з підготовки вагонів для їх залишення без локомотива проводиться на коліях, зайнятих іншими вагонами, тоді керівник маневрів повинен забезпечити перевірку надійності закріплення всіх вагонів, що залишаються на коліях. Зважаючи на вище викладене, позивач вважає, що саме керівник маневрів мав забезпечити безпеку при виконанні працівниками робіт на коліях, проконтролювати здійснення ними всіх операцій та здійснити перевірку надійності закріплення всіх вагонів, що знаходяться на колії. Позивач, звертався до Територіального управління Держгірпромнагляду зі скаргою на вказані акти розслідування. Однак, листом територіального управління Держгірпромнагляду від 11.07.2013 року №01-14/3586 було відмовлено в проведенні повторного розслідування. Тому вважає, що пункти актів, які не відповідають дійсним обставинам справи підлягають скасуванню. Тому просить, скасувати абзац 6 п.2 («характеристика...місця де стався нещасний випадок»), абзац 7 п.З («обставини, за яких стався нещасний випадок»), п.4 («причини нещасного випадку»), п.6 («висновки комісії») в частині «відомості про осіб, у тому числі потерпілого, працівників, дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку, перелік порушень вимог законодавства про охорону праці» акту проведення спеціального розслідування нещасного випадку від 26.04.2013 року за формою Н-5, як такі, що не відповідають дійсним обставинам нещасного випадку. Скасувати абзац 7 п.6 («обставини, за яких стався нещасний випадок»), п.7 («причини настання нещасного випадку») та п.10 («особи, які допустили порушення законодавства в сфері охорони праці») [PERSON] №1 про нещасний випадок, повязаний з виробництвом, від 26.04.2013 року за формою Н-1 як такі, що не відповідають дійсним обставинам нещасного випадку. Зобовязати комісію в особі уповноважених представників ПАТ «Київський електровагоноремонтний завод імені Січневого повстання 1918 року», Територіального управління Держгірпромагенства у Київський області та м. Києві, Правобережного відділу Фонду соціального страхування від нещасних випадків та професійних захворювань України в м. Києві, Міністерства інфраструктури України, Професійної спілки залізничників і транспортних будівельників України, Первинної профспілкової організації ПрАТ «Київський електровагоноремонтний завод імені Січневого повстання 1918 року». Абзац 6 п.2 (характеристика.. місця де стався нещасний випадок»)акту за формою Н-5 викласти в наступній редакції: «стан облаштування залізничних колій не відповідає вимогам нормативних документів, що діють на залізничному транспорті України. В місцях постійного укладання гальмових башмаків не встановлені ящики з піском, який застосовується у випадках утворення намерзлого льоду, і нею тощо. Крім того, працівниками підприємства було підтверджено наявність намерзлого льоду на рейках залізничної колії в день настання нещасного випадку, роботи по очищенню рейок залізничної колії перед початком виконання робіт не проводилися. Жодної інформації, яка б спростувала дане твердження, не було надано». Абзац 7 п. 3 («обставини, за яких стався нещасний випадок») акту за формою Н-5 та Абзац 7 п. 6 («обставини, за яких стався нещасний випадок») акту за формою Н-1 викласти в наступній редакції: «В результаті вивчення погодних умов, опитування працівників та проведення експерименту, комісія дійшла висновку, що невиконання потерпілим працівником накату вагонних коліс на башмак не могло бути причиною падіння башмака, разом з цим погодні умови (випадіння та налипання мокрого снігу, утворення льодового покрову) та незадовільне утримання колій в умовах випадання та налипання мокрого снігу, утворення льодового покрову мали істотний вплив на причини нещасного випадку». Пункт 4 («причини нещасного випадку»), акту за формою Н-5 викласти в наступній редакції: технічна - (05) недосконалість технологічного процесу, його невідповідність вимогам безпеки, а саме: наявність мокрого снігу та льодового покрову на коліях, що завадило потерпілому працівникові закріпити гальмівний башмак на колії; організаційна - (24.1) невиконання посадових обовязків особою, відповідальною за безпечні умови праці на місці, де стався нещасний випадок, а саме: допущення використання працівниками підприємства для закріплення вагонів несправного гальмівного башмака №КЕВРЗ-32030-09 та незадовільне утримання колій в умовах випадання та налипання мокрого снігу, утворення льодового покрову, а саме: наявність мокрого снігу та льодового покрову на коліях та відсутність ящиків з піском в місцях постійного укладання гальмових башмаків; організаційна (24.1) невиконання посадових обовязків керівником робіт, а саме: керівником робіт не здійснювався особистий нагляд та контроль за маневровою роботою, ним не здійснювалася перевірка надійності закріплення вагонів, ним не була забезпечена особиста безпека працівників, зайнятих на маневрах, ним не перевірено відповідність умов праці потерпілого працівника нормам охорони праці перед початком його робіт, не виявлено вчасно та не усунуто технічну причину настання нещасного випадку. Пункт 6 («висновки комісії») в частині «відомості про осіб, дії або бездіяльність яких призвели до настання нещасного випадку та перелік порушень вимог законодавства про охорону праці» акту за формою Н-5 викласти в такій редакції: «особа, відповідальна за безпечні умови праці на підприємстві, що допустила незадовільне утримання колій в умовах випадання та налипання мокрого снігу, утворення льодового покрову, відсутність ящиків з піском в місцях постійного укладання гальмових башмаків, та допустила використання працівниками підприємства для закріплення вагонів несправного гальмівного башмака №КЕВРЗ-32030-09; керівник робіт, оскільки ним як особою, що здійснює загальне керівництво маневровою роботою, не здійснювався особистий нагляд та контроль за маневровою роботою, ним не здійснювалася перевірка надійності закріплення вагонів, ним не була забезпечена особиста безпека працівників, зайнятих на маневрах, ним не перевірено відповідність умов праці потерпілого працівника нормам з охорони праці перед початком його робіт, не виявлено вчасно та не усунуто технічну причину настання нещасного випадку; підприємство як роботодавець, яким допущено порушення ст.. 13 Закону України «Про охорону праці», оскільки роботодавцем не було забезпечено дотримання вимог законодавства у галузі охорони праці на підприємстві, не було забезпечено належне утримання будівель і споруд, виробничого обладнання та устаткування, не виконано моніторинг їх технічного стану, вчасно не усунено причин, що призвели до нещасного випадку». Пункт 7 («причини настання нещасного випадку») акту за формою Н-1 викласти в такій редакції: «Технічна (05) недосконалість технологічного процесу, його невідповідність вимогам безпеки; організаційна (24.1) невиконання посадових обовязків особою,відповідальною за безпечні умови праці на місці, де стався нещасний випадок, організаційна (24.1) невиконання посадових обовязків керівником робіт». Пункт 10 («особи, які допустили порушення законодавства в сфері охорони праці») акту за Формою Н-1 викласти в наступній редакції: особа, відповідальна за безпечні умови праці на підприємстві, яка допустила незадовільне утримання колій в умовах випадання та налипання мокрого снігу, утворення льодового покрову та допустила використання працівниками підприємства для закріплення вагонів несправного гальмівного башмака № КЕВРЗ -32030-09; керівник робіт, оскільки керівником робіт не здійснювався особистий нагляд та контроль за маневровою роботою, ним не здійснювалася перевірка надійності закріплення вагонів, ним не була забезпечена особиста безпека працівників, зайнятих маневрах, ним не перевірено відповідність умов праці потерпілого працівника нормам з охорони праці перед початком його робіт, не виявлено вчасно та не усунуто технічну причину настання нещасного випадку». Стягнути з ПАТ «Київський електровагоноремонтний завод імені Січневого повстання 1918 року» на користь [PERSON] моральну шкоду у розмірі 216 мінімальних заробітних плат, що становить 297\~648, 00 грн. Стягнути з відповідачів на користь позивача судові витрати. Представник позивача в судове засідання зявилася, підтвердила обставини викладені у позовній заяві, просила задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Представники ПАТ «Київський електровагоноремонтний завод», Управління виконавчої дирекції фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України, Головного управління держпраці у Київській області, Ради профспілки залізничників і транспортних будівельників України в судове засідання зявилися, заперечували щодо позовних вимог повністю. Міністерство інфраструктури України та Первинна профспілкова організація ПАТ «Київський електровагоноремонтний завод» про час і місце слухання справи повідомлялися належним чином, причини та докази поважності неявки представників суду не подали. Заслухавши доводи і заперечення представників сторін, що зявилися в судове засідання, заслухавши показання свідка й дослідивши письмові докази по справі, суд вважає заявлений позов таким, що підлягає частковому задоволенню, виходячи із наступних підстав. Судом встановлено, що відповідно до акту проведення спеціального розслідування нещасного випадку від 26.04.2013 р., який стався 21.03.2013 р. о 00 год. 25 хв. на приватному акціонерному товаристві «Київський електровагоноремонтний завод ім. Січневого повстання 1918 р.» [PERSON] є субєктом нещасного випадку, внаслідок якого отримав тяжкі травми. Крім того в даному акті вказано, що нещасний випадок із [PERSON] визнано повязаним з виробництвом, як такий, що стався під час виконання потерпілим трудових обовязків за режимом роботи підприємства. Згідно акту №1 про нещасний випадок, повязаний із виробництвом від 26.04.2013 р. основною причиною настання нещасного випадку є організаційна причина, а саме: невиконання вимог інструкцій з охорони праці. У висновку №134/Е експерта Київського обласного бюро судово-медичної експертизи від 09.10.2014 р. зазначено, зокрема, що [PERSON], внаслідок травми 21.03.2013 р., за ступенем тяжкості отримав тяжкі тілесні ушкодження за критерієм стійкої (постійної) втрати загальної працездатності. Згідно висновку №1-03/11 судово-психологічної експертизи від 03.11.2014 р. внаслідок отримання значного ушкодження здоровя під час виконання трудових обовязків 21.03.2013 р. на підприємстві ПрАТ «Київський електровагоноремонтний завод ім. Січневого повстання 1918 р.», [PERSON] були спричинені психологічні (моральні) страждання, а орієнтовний розмір компенсації завданих [PERSON] моральних страждань становить 216 мінімальних заробітних плат. Відповідно до висновку №99/3288 судової залізнично-транспортної експертизи від 30.10.2015 р.: - технічний стан колії (на якій стався нещасний випадок) по величині її ухилу з урахуванням того, що на коліях виконуються маневрові роботи з вагонами, в яких відсутні гальмівні пристрої (або ж гальмівна система несправна) відповідав вимогам пункту 3.5.ПТЕ (1); - достовірно встановити технічний стан гальмівного башмака №КЕВРЗ-32030-09, який використовувався [PERSON] на основі матеріалів цивільної справи не є можливим. Однак, несправного та непрацездатного стану гальмівного башмака уиатеріалах цивільної справи не виявлено; - вказано, зокрема, що дії складача поїздів відповідали вимогам пункту 3.1 Правил (1) у частині вжиття заходів для зупинки вагона №800801, який прийшов у неконтрольований рух; -встановлено відповідність дій посадових осіб ПрАТ «Київський електровагоноремонтний завод ім. Січневого повстання 1918 р.» вимогам пунктів 2.1, 8.1 Правил (1) та пункту 1.1 Правил (0) у частині утримання залізничної колії у справному стані по величині її зносу, та з іншими параметрами, що визначаються нормативними документами, тощо; -встановити відповідність дій посадових осіб ПрАТ «Київський електровагоноремонтний завод ім. Січневого повстання 1918 р.» вимогам нормативних документів, що діють на залізничному транспорті України, при технічному утриманні рухомого складу, яким був травмований [PERSON] за наданими на дослідження матеріалами неможливо; - безпосередньою технічною причиною наїзду рухомого складу на [PERSON] є його попадання у межі габариту рухомого складу. Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Враховуючи встановлені судом обставини та пояснення свідка по справі, надаючи юридичну оцінку зібраним доказам по справі, суд зауважує на тому, що до повноважень суду, в порядку цивільного судочинства, не відноситься скасування пунктів акту проведення розслідування нещасного випадку й скасування пунктів акту про нещасний випадок, а також зобовязати будь-яку комісію вносити зміни до зазначених актів, тому суд відмовляє в задоволенні позовних вимог саме в цій частині. Згідно із ст. 173 КЗпП України шкода, заподіяна працівникам\~каліцтвом\~або іншим ушкодженням здоровя, повязаним з виконанням трудових обовязків, відшкодовується у встановленому законодавством порядку. Статтею 237-1 КЗпП України передбачено, що відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику провадиться у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих звязків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Оскільки позивач зазнав моральної шкоди внаслідок отримання значного ушкодження здоровя під час виконання трудових обовязків 21.03.2013 р. на підприємстві ПрАТ «Київський електровагоноремонтний завод ім. Січневого повстання 1918 р.», суд дійшов висновку, що [PERSON] були спричинені психологічні (моральні) страждання, а тому наявні правові підстави для стягнення із ПАТ «Київський електровагоноремонтний завод» на користь позивача відшкодування моральної шкоди. Однак, суд зауважує, що розмір відшкодування моральної шкоди, на якому наполягає позивач, не є повністю підтвердженим, а тому стягує із ПАТ «Київський електровагоноремонтний завод» на користь позивача 200 мінімальних заробітних плат, а саме 275\~600,00 грн. відшкодування моральної шкоди. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial