Jurisdiction: civil
Date: 2020-06-09 00:00:00

До Малиновського районного суду м. Одеси звернулася [PERSON] з позовом до [PERSON] про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири та просить суд стягнути з відповідача на її користь завдану матеріальну шкоду в розмірі 69550 грн., моральну шкоду в розмірі 30000 грн., витрати на проведення експертизи в розмірі 3500 грн., судові витрати в розмірі 1030,50 грн. Свої позовні вимоги мотивує тим, що вона є власником квартири [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності від 05.02.1996р. Відповідач у справі являється її сусідом, який проживає поверхом вище у квартирі [ADDRESS] 02.11.2016р. , 24.04.2017 р . та 24.09.2018р. її квартиру було затоплено відповідачем. Оскільки вдень вона перебувала на роботі, то факт затоплення виявила ввечері коли повернулася додому. Відповідач запевнив її, що відшкодує всю шкоду, завдану ним, однак свого зобов`язання не виконав. Згідно висновку судового експерта визначено розмір матеріальної шкоди в розмірі 67750 грн. Вартість експертизи становить 3500 грн. 26.04.2017р. було відновлено натяжна стеля та вартість робіт склала 1800 грн. Неправомірними діями відповідач завдав їй моральну шкоду, яка виразилася у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормально користуватись ним, порушення звичайного способу життя, різке погіршення здоров`я в період та після залиття квартири, а тому оцінює моральну шкоду в розмірі 30 000 грн. За даних обставин вона вимушена була звернутися до суду з відповідним позовом. Представник позивача в судове засідання не з`явився, однак надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності заявлені вимоги підтримує в повному обсязі та проти заочного розгляду справи не заперечував. Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час та місце судового засідання слухання справи повідомлялася за адресою згідно відповіді відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області. Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, та не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин, не подав відзив, а позивач не заперечує проти такого вирішення справи. За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. 280 ЦПК України, вважав за можливе розглянути справу без участі відповідача та ухвалити по справі заочне рішення. Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то відповідно до вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. Вивчивши наявні матеріали справи у їх сукупності, прийнявши до уваги пояснення сторони позивача та відсутності заперечень відповідача, дослідивши письмові докази, надавши правовідносинам, що виникли між сторонами належну правову оцінку, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову виходячи з наступного. Судом встановлено, що [PERSON] та [PERSON] , належить на праві власності квартира [ADDRESS] на підставі свідоцтва про право власності від 05.02.1996р. та розпорядження органу приватизації. (а.с. 26, 112). 02.11.2016р., 24.04.207р. та 24.09.2018р. відбулося залиття квартири [ADDRESS] , що сталося з вини власника вище розміщеної квартири [ADDRESS] , власником якої є [PERSON] , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта. (а.с. 23,24,25,29-31) Відповідно до Акту від 02.11.2016р. комісійним обстеженням КП ЖКС «Черемушки», було встановлено причину залиття квартири [ADDRESS] та зазначено, що залиття відбулось з вище розташованої квартири [ADDRESS] , в якій проживає [PERSON] , причиною заливу встановлено, що в квартирі [ADDRESS] не правильно встановлено вікна у великій кімнаті і деформація утеплювача . В квартирі [ADDRESS] залито: велика кімната (стеля-гіпсокартон 1 кв.м.), стіна (лівий кут - шпалери 4 кв.м.), підлога (ламінат - 2 кв.м.). (а.с. 23) У відповідності до Акту від 24.04.2017р. комісійним обстеженням КП ЖКС «Черемушки», було встановлено причину залиття квартири [ADDRESS] та зазначено, що залиття відбулось з вище розташованої квартири [ADDRESS] , в якій проживає [PERSON] , причиною заливу став прорив бойлера, що спричинило пошкодження стелі в санвузлі (натяжна стеля наповнена водою), прояв мокрої плями в коридорі. (а.с. 25) Актом від 24.09.2018р. комісійним обстеженням КП ЖКС «Черемушки», було встановлено причину залиття квартири [ADDRESS] та зазначено, що залиття відбулось з вище розташованої квартири [ADDRESS] , в якій проживає [PERSON] , причиною заливу стало халатне відношення до сантехнічного обладнання квартири [ADDRESS] . В результаті чого затоплено [ADDRESS] та пошкоджено такі ділянки на кухні: стеля - 1,5 кв.м., шпалери - 2 кв.м., короб - 1 кв.м., багет - 2 м.п., корона кухні - 1 кв.м. (а.с. 24) Згідно з Висновком № 51/18 від 05.03.2019р. за результатами проведення експертного будівельно-технічного та оціночно-технічного дослідження проведено на замовлення [PERSON] , встановлено розмір матеріальної шкоди, завданої в результаті залиття квартири [ADDRESS] , визначено розмір матеріальної (майнової) шкоди, яка була завдана власнику квартири [ADDRESS] , внаслідок залиття складає 67 748 грн. (а.с. 7-12) Вартість проведеної експертизи складає 3500 грн., що підтверджується відповідним актом, який міститься в матеріалах справи. (а.с. 13 (зворотна сторінка)). Відповідно до ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Відповідно до ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт. Відповідно до ч.3 ст.386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди. Відповідно до частин 1 та 2 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі. Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу. Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення. Враховуючи, що причиною залиття належної позивачу квартири [ADDRESS] , стало халатне користування сантехнічними приладами власником квартири [ADDRESS] відповідачем [PERSON] , а тому відповідач в силу закону має нести відповідальність за спричинену шкоду. Доказів того, що залиття належної позивачам квартири, відбулося з вини інших осіб та як наслідок відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано. Враховуючи зазначене, суд вважає, що вимога позивача про відшкодування матеріальної шкоди у розмірі 69550 грн. яка заявлена позивачем у позовних вимогах, підлягає частковому задоволенню, а саме в розмірі 67748 грн., розмір якої встановлено експертним дослідженням. (а.с. 12) Слід зазначити, що у відповідності до Акту виконаних робіт від 26.04.2017р. позивачем сплачено 1800 грн. за усунення наслідків затоплення з натяжної стелі. (а.с. 14) Крім того, в результаті залиття квартири з вини відповідача, позивачу спричинено і моральну шкоду, яка полягає в порушенні права власності позивача, неможливості нормального користування ним, зокрема негативних емоціях та переживання з приводу пошкодження квартири водою, порушення звичайного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації, різке погіршення здоров`я в період та після залиття квартири. Крім того, залиття квартири позивача з квартири відповідача ставалося неодноразово, що підтверджується наявними в матеріалах справи актами. Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із пошкодженням її майна. Згідно з ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка завдала, за наявності її вини. У відповідності з роз`ясненнями, викладеними у п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», при визначенні розміру відшкодування моральної шкоди суд приймає до уваги стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його житті, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити з засад розумності, виваженості та справедливості. Проте на підтвердження завдання позивачу моральної шкоди, нею не було надано суду жодного доказу. За таких обставин суд приходить до висновку, що позивачем не доведено визначений нею розмір моральної шкоди. Таким чином її вимоги в даній частині вимог підлягає частковому задоволенню в розмірі 1500 грн. Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно частини 1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цих Кодексом випадках. В силу вимог ст.81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Відповідно до ч. 1 ст. 133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Оскільки позивачем було сплачено вартість експертного дослідження для визначення розміру матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, суд з приходить до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача витрати за проведення експертного дослідження у розмірі 3500 грн. та сплачений судовий збір в розмірі 1030,50 грн. Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні. Згідно з вимогами статті 264 ЦПК під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; та докази на їх підтвердження.

Outcome: partial