Jurisdiction: civil
Date: 2021-01-11 00:00:00

До Новоодеського районного суду Миколаївської області звернувся позивач [PERSON] , з позовною заявою до відповідача Яснополянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області, в якому просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері [PERSON] , яка померла [INFO] , строком в два місяці. Позивач зазначила, що [INFO] померла її мати - [PERSON] , після смерті якої позивач має намір прийняти спадщину. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначає, що вона пропустила строк для прийняття спадщини, оскільки нею протягом наступного після смерті матері часу і дотепер фактично реалізовувалися права володіння і користування земельними ділянками, доказом такого фактичного володіння і користування є сплата земельного податку протягом усього часу, який триває з моменту відкриття спадщини, що підтверджується довідкою від 06.02.2018р. №36/04-03, виданою Троїцькою сільською радою Новоодеського району Миколаївської області. Просить визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини, строком в два місяці з моменту набрання рішення законної сили, оскільки вона пропустила строк для прийняття, припустившись істотної помилки, вважаючи, що нею фактично прийнято спадщину. Ухвалою суду від 13.11.2019 року було відкрито провадження у справі. Ухвалою суду від 18.06.2020 року до участі в цивільній справі за позовом [PERSON] до Яснополянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області в якості співвідповідача було залучено Троїцьку сільську раду Новоодеського району Миколаївської області. У підготовче судове засідання позивач та його представник не з`явилися, представник позивача - адвокат С.В. Лущенков надав до суду заяву про розгляд справи у його та позивача відсутність, позовні вимоги позивача підтримує, просить суд про їх задоволення. Представник Яснополянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області, у підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій позовні вимоги позивача щодо надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини просив задовольнити, а справу слухати за його відсутності. Представник Троїцької сільську ради Новоодеського району Миколаївської області, у підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій не заперечує проти задоволення позовних вимог, а справу просить слухати за його відсутності Згідно ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. На підставі положень ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. Дослідивши та проаналізувавши письмові докази по справі, судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини. Відповідно свідоцтва про смерть серії [NUMBER] , виданого 01.03.2007 р. Яснополянською сільською радою, [INFO] в с. Андріївка, Миколаївського району, Миколаївської області, у віці 68 років, померла [PERSON] , про що, 01.03.2007 року складено відповідний актовий запис № 04. Судом встановлено, що позивач є донькою спадкодавця [PERSON] , що підтверджено дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами. 29.11.2017 року приватним нотаріусом Миколаївського районного нотаріального округу Миколаївської області Лактіоновою С.А., було винесено постанову №740/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії [PERSON] у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. [INFO] померла сестра позивачки [PERSON] , що підтверджується довідкою про смерть №2 від 23.01.2017 виданою виконавчим комітетом Троїцької сільської ради. Інших спадкоємців, після смерті [PERSON] судом не встановлено. Згідно відповіді приватного нотаріуса Миколаївського районного нотаріального округу Миколаївської області Лактіонової С.А. від 12.05.2020 за №92/01-16, за відомостями спадкового реєстру від 12.05.2020 року спадкових справ щодо майна [PERSON] , померлої [INFO] та [PERSON] , померлої [INFO] , не заведено. Відповідно до ст.1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно ч.1 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини. Відповідно до ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч. 1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. За загальними положеннями про спадкування, право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України). Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України). Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними. Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Позивач, як спадкоємець за законом, вчасно не звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті матері у строк до 20 серпня 2007 року з поважних причин, оскільки вона вважала що нею фактично прийнято спадщину. Позивачка фактично володіла і користувалася земельними ділянками, що входять до спадкової маси, а також вчиняла дії, спрямовані на сплату податку на землю, що підтверджується листом Троїцької сільської ради Миколаївської області від 06.02.2018 року №36/04-03. Згідно ч.3. ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини на думку суду є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу до Конвенції. Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь - яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»). Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним. Незадоволення прохання щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зумовить перехід права власності на спадкове майно до держави в особі органу місцевого самоврядування на території якого воно знаходиться. Отже, необхідно врахувати, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть не пропорційними, оскільки він втратить право на успадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця. І спочатку смерть близької людини, а потім і втрата спадкового майна будуть для нього занадто надмірним тягарем Враховуючи ті обставини, що позивач вважала що нею фактично прийнято спадщину, суд приходить до висновку про наявність підстав, для визнання строку на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущеним з поважних причин. Зважаючи на вищевикладене суд вважає, що встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини позивач пропустив з поважних причин, тому відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України позов слід задовольнити та визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Згідно з ч. 1 ст. 142 ЦПК України, у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову в сумі 768,40 грн. З огляду на викладене та враховуючи те, що відповідачами до початку розгляду справи по суті подано заяву про визнання позову, суд вважає за можливе повернути позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого ним при поданні позову, тобто у розмірі 384 грн. 20 коп.

Outcome: approved