Jurisdiction: civil
Date: 2016-10-24 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернулась [PERSON] з позовною заявою до Кіровської районної ради міста Донецьк про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначила, що 21 вересня 2014 року помер її рідний батько [PERSON]. Після його смерті залишилось спадкове майно, яке складається з квартири [ADDRESS] в Кіровському районі м.Донецьк, що належала йому на праві власності згідно договору купівлі-продажу від 18 вересня 1992 року, а також, на думку позивачки, з суми нарахованої, але не виплаченої пенсії. Вона не проживала з батьком на момент відкриття спадщини, заповіту батько не залишав. Її мати [PERSON] померла 14 травня 2014 року, ще до смерті батька. Вона вважає себе єдиним спадкоємцем майна померлого за законом, оскільки інших спадкоємців немає. Протягом шести місяців після смерті батька вона не мала можливості подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки на той час в звязку з проведенням на території Донецької області антитерористичної операції робота нотаріусів була припинена, доступ до державних реєстрів був обмежений. Постановою нотаріуса від 14 вересня 2016 року їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину саме з причини пропуску встановленого законом строку прийняття спадку. Позивачка вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин і просить надати їй додатковий строк у три місяці, що буде достатнім для подання заяви про прийняття спадщини, що залишилась після смерті [PERSON]. Згідно статті 1 Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв'язку з проведенням антитерористичної операції», розпорядженням голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №2710/38-14 від 02.09.2014 року була визначена зміна територіальної підсудності судових справ, підсудних розташованим у районі проведення антитерористичної операції місцевим загальним судам, зокрема, для справ, підсудних [PERSON] та Кіровському районним судам м.Донецька, визначена підсудність Красноармійського міськрайонного суду Донецької області. За таких обставин цивільна справа за позовом [PERSON] підлягає розгляду Красноармійським міськрайонним судом Донецької області. Позивач до судового засідання не зявилась, надала суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи (а.с.22). Відповідача\~було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду цивільної справи шляхом розміщення судової повістки повідомлення на веб-сторінці Красноармійського міськрайонного суду Донецької області офіційного веб-порталу «Судова влада України». Представник відповідача в судове засідання не прибув, про наявність поважних для цього причин суд не повідомив, заперечень проти вимог позивача не висунув. Частина 1 статті 224 ЦПК України передбачає, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. З огляду на це, зі згоди позивача, суд вважає за можливе здійснювати заочний розгляд цивільної справи за правилами глави 8\~розділу ІІІ ЦПК України. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з'ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. Згідно свідоцтва про народження, позивачка [PERSON] є донькою [PERSON] та [PERSON] (а.с.8). 21 вересня 2014 року [PERSON] помер у віці 84 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 24 вересня 2014 року, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кіровського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис №1876 (а.с.12).[PERSON] померла 14 травня 2014 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 14 травня 2014 року, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Кіровського районного управління юстиції у місті Донецьку, актовий запис №876(а.с.11). Після смерті [PERSON] залишилось спадкове майно пенсійні виплати та квартира [ADDRESS], яка належала померлому на праві власності згідно договору купівлі-продажу від 18 вересня 1992 року (а.с.14-15). Постановою державного нотаріуса Пятої донецької державної нотаріальної контори від 14 вересня 2016 року, відмовлено [PERSON] у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька [PERSON], померлого 21 вересня 2014 року, з тих підстав, що спадкоємиця спадщину не прийняла, у встановлений законом шестимісячний термін заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подала (а.с.16-17). За даними витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі, спадкову справу на імя [PERSON], померлого 21 вересня 2014 року, внесено до Спадкового реєстру 14 вересня 2016 року за №59498096. Місцем зберігання спадкової справи є Пята донецька державна нотаріальна контора (а.с.18). Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. На підставі\~статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до пункту 24\~частини 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Позивач, яка є спадкоємцем майна померлого за законом, пропустила строк на прийняття спадщини в звязку з проведенням на території за місцем відкриття спадщини антитерористичної операції, припиненням роботи нотаріусів та обмеженим доступом до спадкових реєстрів і данупричину пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини суд визнає поважною.\~\~\~\~ \~Визначаючи позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, суд в резолютивній частині рішення вказує відповідний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, та, вважає, що тримісячний строк, є таким, як достатній для подання заяви про прийняття спадщини, та не перевищує строку, встановленого\~статтею 1270 ЦК України\~для прийняття спадщини. \~Враховуючи викладене, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі вищевикладеного,

Outcome: approved