Jurisdiction: civil
Date: 2018-05-06 00:00:00

До Кузнецовського міського суду звернулись позивачі [PERSON], [PERSON] з позовом до ОК «ЖБК Енергетик», у якому з урахуванням уточнень просили припинити асоційоване членство [PERSON] в ОК «ЖБК Енергетик» з 29 квітня 2017 року та [PERSON] з 25 червня 2017 року; стягнути з ОК «ЖБК «Енергетик» пеню за прострочення виконання зобовязання у сумі 799,63 грн. на користь [PERSON] та 809,38 грн. на користь [PERSON]; стягнути з ОК «ЖБК «Енергетик» переплачені кошти за квартиру на користь [PERSON] у сумі 9\~710,20 грн. та на користь [PERSON] 1600 грн. Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що вони вступили до ОК «ЖБК «Енергетик» як асоційовані члени та кожен з них уклав з відповідачем договори про пайову участь у будівництві житла. Зокрема, [PERSON] уклав договір № 111 від 06.03.2008 року, а [PERSON] № 116 від 22.04.2008 року. У зв?язку з тим, що мета їхнього членства у кооперативі досягнута, а саме отримали у власність житло, [PERSON] 27.03.2017 року, а [PERSON] 23.05.2017 року подали заяви до відповідача про припинення асоційованого членства в кооперативі. Відповідач отримав заяви відповідно 29.03.2017 року та 25.05.2017 року, проте до цього часу їх не розглянув. Вимоги про повернення надлишково сплачених коштів обґрунтовують тим, що вони оплатили повністю вартість квартир, згідно з укладеними договорами. Відповідно до договору № 111 попередня площа квартири [PERSON] складає 70,25 кв.м., проте згідно з техпаспортом на вказану квартиру, її площа становить 69,5 кв.м. На підставі цього, вважає, що відповідач повинен повернути йому 9\~710,20 грн. Аналогічно [PERSON] посилається на договір № 116, вказуючи, що попередня площа квартири становить 69,5 кв.м., проте за даними технічного паспорта площа квартири склала 69,1 кв.м. У зв?язку з цим, просить стягнути з відповідача 1600 грн. надлишково сплачених коштів. Стягнення пені за період з 1 грудня 2016 року до 24 лютого 2017 року доводять тим, що пунктом 6.7 договорів про пайову участь у будівництві житла передбачено, що у разі перевищення термінів будівництва від планового, більше ніж на три місяці, замовник має право вимагати у кооперативу пеню у розмірі 0,1 % від суми фактично перерахованих коштів за кожен наступний місяць прострочки. Вказують, що плановий період завершення будівництва визначений на ІІ квартал 2011 року. також, зазначають, що [PERSON] за квартиру сплатив 279590,20 грн., а [PERSON] 283\~000,00 грн. На підставі цього, просять стягнути з відповідача на користь [PERSON] пеню у сумі 799,63 грн., та на користь [PERSON] 809,38 грн. В судовому засіданні позивачі [PERSON] та [PERSON] позовні вимоги підтримали повністю. У своїх поясненнях послались на обставини, якими обґрунтований позов. Не заперечували про проведення заочного розгляду справи за відсутності представника відповідача. Відповідач ОК «ЖБК Енергетик», будучи належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових рекомендованих відправлень, у судове засідання повторно не з?явився, причини неявки не повідомив, відзив на позов не подав. на підставі цього суд постановив ухвалу про проведення заочного розгляду справи за відсутності відповідача. Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши наявні в матеріалах справи докази та оцінивши їх у сукупності, суд прийшов до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову. При цьому суд виходив з наступного. Відповідно до ч.4 ст.82 ЦПК України, обставини, встановлені рішенням суду у цивільній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи. Рішенням Кузнецовського міського суду від 21.05.2015 року, ухваленого у справі за позовом [PERSON] до ОК «ЖБК Енергетик», та яке набрало законної сили 26.06.2015 року, встановлена обставина про те, що [PERSON] є асоційованим членом ОК ЖБК «Енергетик». Також, встановлено, що 06.03.2008 року між відповідачем та [PERSON] укладений договір № 111 про пайову участь у будівництві житла. Предметом договору є узгодженість сторін про будівництво кооперативом житлового будинку в м-ну Вараш, 43 в м.Кузнецовську, Рівненської області і передача позивачу визначеної договором квартири № 111, загальною площею 70,25 кв.м. в даному будинку та оплата її замовником. На підставі ч.4 ст.82 ЦПК України, вказані обставини, суд визнає встановленими. Також, рішенням Кузнецовського міського суду від 16.07.2015 року, ухваленого у справі за позовом [PERSON] до ОК «ЖБК Енергетик», яке набрало законної сили 09.09.2015 року, встановлено, що [PERSON] є асоційованим членом ОК ЖБК «Енергетик». Також, встановлено, що 22.04.2008 року між відповідачем та [PERSON] (на час укладення договору дошлюбне прізвище Каліновська) укладений договір № 116 про пайову участь у будівництві житла. Предметом договору є узгодженість сторін про будівництво кооперативом житлового будинку в м-ну Вараш, 43 в м.Кузнецовську, Рівненської області і передача позивачу визначеної договором квартири № 116, загальною площею 69,5 кв.м. в даному будинку та оплата її замовником. На підставі ч.4 ст.82 ЦПК України, вказані обставини, суд визнає встановленими. Копією заяви [PERSON] від 20.03.2017 року та копією заяви [PERSON] від 23.05.2017 року підтверджується, що позивачі заявили про своє рішення припинити асоційоване членство в ОК «ЖБК Енергетик» та вийти з нього. Заяви мотивують тим, що мета їх перебування в кооперативі досягнута. Копією фіскального чеку від 27.03.2017 року, копією опису вкладення та роздруківкою із сайту українського державного підприємства поштового зв?язку «Укрпошта» підтверджується, що позивач [PERSON] відправив заяву про припинення членства, а відповідач отримав вказану заяву 29.03.2017 року. Також, копією фіскального чеку від 23.05.2017 року, копією опису вкладення та роздруківкою із сайту УДППЗ «Укрпошта» підтверджується, що позивач [PERSON] відправила заяву, а відповідач отримав вказану заяву 25.05.2017 року. Відповідно до п.6.1.10 статуту ОК ЖБК «Енергетик», затвердженого загальними зборами членів кооперативу 03.11.2014 року, асоційоване членство у кооперативі припиняється при добровільному виході з кооперативу відповідно до поданої заяви. Згідно з п.6.1.17 вказаного статуту, асоційований член кооперативу, який виявив бажання вийти з кооперативу, зобов?язаний не менш як за 20 днів до виходу, подати правлінню (голові) кооперативу заяву про вихід із кооперативу. Заява асоційованого члена кооперативу повинна бути розглянута в місячний строк правлінням (головою) кооперативу. Асоційований член кооперативу вважається таким, що вибув з моменту прийняття відповідного рішення правління (головою) кооперативу. Згідно з абз. 2 ч.1 ст.2 Закону України «Про кооперацію», кооператив це юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об'єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування. Статтею 4 Закону України «Про кооперацію» визначено принцип кооперації про добровільність вступу та безперешкодного виходу з кооперативної організації. Відповідно до абз. 1 ч.1 ст.13 Закону України «Про кооперацію», членство в кооперативі припиняється в разі добровільного виходу з кооперативу. З правового аналізу вказаних норм випливає, що особа добровільно і самостійно приймає рішення про участь у кооперативі та про вихід з нього. Примусове перебування у складі кооперативу не передбачене. Позивачі звернулись до суду про припинення їх асоційованого членства в ОК «ЖБК Енергетик», мотивуючи тим, що відповідач не прийняв рішення щодо їх заяв про вихід із асоційованих членів кооперативу. Зважаючи на те, що п. 6.1.17 статуту кооперативу встановлює обов?язок відповідача протягом одного місяця розглянути заяву про вихід із асоційованих членів кооперативу, відповідач отримав відповідну заяву [PERSON] - 29.03.2017 року та заяву [PERSON] 25.05.2017 року і у суду відсутні докази про розгляд таких заяв відповідачем, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог [PERSON] та [PERSON] в частині припинення асоційованого членства в ОК ЖБК «Енергетик» [PERSON] з 29.04.2017 року та [PERSON] з 25.06.2017 року. Вище згадуваним рішенням Кузнецовського міського суду від 21.04.2015 року, встановлено обставину про те, що на виконання умов договору № 111 від 06.03.2008 року, укладеного між ОК ЖБК «Енергетик» та [PERSON], останній сплатив 279590,20 грн. Відповідно до п.2.7 договору № 111 від 06.03.2008 року, остаточна вартість будівництва визначається після його закінчення та здачі в експлуатацію шляхом розрахунку фактичної площі квартири. Якщо фактична загальна площа квартири буде відрізнятись від первинної, передбаченої п. 1.2 даного договору, то сторони здійснюють кінцевий розрахунок на підставі даних технічного паспорта на квартиру, який видається Кузнецовським БТІ. [PERSON] посилається на те, що до цього часу з ним не проведено кінцевого розрахунку. За умовами п.2.3 договору № 111 від 06.03.2008 року, ціна одного квадратного метра загальної площі складає 3\~900 грн. Згідно з копією висновку № 281-11 від 18.11.2016 року про ідентифікацію об?єкта нерухомого майна квартира набута [PERSON] за договором № 111 від 06.03.2008 року ідентифікується як квартира, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. На основі копії техпаспорта, виданого Кузнецовським міським бюро технічної інвентаризації, на квартиру № 115 в житловому будинку № 43 по м-ну Вараш, м.Вараш, встановлено, що загальна площа цієї квартири становить 69.2 кв.м. Отже, [PERSON] за договором № 111 від 06.03.2008 року повинен був заплатити 269\~880 грн. (3900 грн. х 69.2 кв.м.). Таким чином, позивач виконуючи зобов?язання за договором № 111 від 06.03.2008 року переплатив відповідачу 9\~710,20 грн. (279590,20 грн. 269880,00 грн.). У судовому засіданні встановлено, що 24.02.2017 року Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області зареєстровано декларацію РВ № 143170551220 про готовність до експлуатації житлового будинку за адресою: Рівненська область, м.Кузнецовськ, м-н Вараш, 43 (друга черга), що підтверджується копією декларації. До суду не подано доказів, про те, що між відповідачем та [PERSON] здійснювався кінцевий розрахунок. Відповідно до ст.526 ЦК України, зобов?язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору. Враховуючи, що умови здійснення кінцевого розрахунку, передбачені п.2.7 договору № 111 від 06.03.2008 року, а саме здача об?єкта в експлуатацію та визначення фактичної площі квартири, настали і такий розрахунок не проведений, суд приходить до висновку про наявність підстав для стягнення з ОК ЖБК «Енергетик» 9\~710, 20 грн., які були переплачені [PERSON] на рахунок відповідача за вище вказаним договором про пайову участь у будівництві. Розглядаючи вимогу [PERSON] про стягнення надлишково сплачених коштів судом встановлені наступні обставини. Відповідно до п. 2.4 договору № 116 про пайову участь у будівництві, попередня вартість квартири складає 278\~000 грн. Зі змісту додатку № 1, який є невід?ємною частиною вказаного договору випливає, що [PERSON] зобов?язалась сплатити 5\~000 грн. вступного внеску та 278\~000 грн. пайових внесків як оплату за квартиру. У судовому засіданні [PERSON] пояснила, що 5000 грн. не входять до оплати вартості квартири, а лише пайові внески у сумі 278\~000 грн. Рішення Кузнецовського міського суду від 16.07.2015 року встановлено обставина про те, що [PERSON] повністю сплатила свої зобов?язання у сумі 283\~000 грн., а тому на підставі ст.ч.4 ст.82 ЦПК України, судом не досліджуються докази на підтвердження вказаних обставин. Відповідно до умов п.2.7 договору № 116 від 22.04.2008 року, остаточна вартість будівництва визначається після його закінчення та здачі в експлуатацію шляхом розрахунку фактичної площі квартири. Якщо фактична загальна площа квартири буде відрізнятись від первинної, передбаченої п. 1.2 даного договору, то сторони здійснюють кінцевий розрахунок на підставі даних технічного паспорта на квартиру, який видається Кузнецовським БТІ. За умовами п.2.3 договору № 116 від 22.04.2008 року, ціна одного квадратного метра загальної площі складає 4000 грн. Згідно з копією висновку № 15 від 22.03.2017 року про ідентифікацію об?єкта нерухомого майна квартира набута [PERSON] за договором № 116 від 22.03.2008 року ідентифікується як квартира, яка розташована за адресою: [ADDRESS]. На основі копії техпаспорта, виданого Кузнецовським міським бюро технічної інвентаризації, на квартиру № 120 в житловому будинку № 43 по м-ну Вараш, м.Вараш, встановлено, що загальна площа цієї квартири становить 69.1 кв.м. Отже, [PERSON] за договором № 116 від 22.03.2008 року повинна була заплатити 276\~400 грн. (4000 грн. х 69.1 кв.м.). Таким чином, позивач виконуючи зобов?язання за договором № 116 від 22.03.2008 року переплатив відповідачу 1600 грн. (278000 грн. 276400 грн.). У судовому засіданні встановлено, що 24.02.2017 року Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області зареєстровано декларацію РВ № 143170551220 про готовність до експлуатації житлового будинку за адресою: Рівненська область, м.Кузнецовськ, м-н Вараш, 43 (друга черга), що підтверджується копією декларації. До суду не подано доказів, про те, що між відповідачем та [PERSON] здійснювався кінцевий розрахунок. Відповідно до ст.526 ЦК України, зобов?язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору. Враховуючи, що умови здійснення кінцевого розрахунку, передбачені п.2.7 договору № 116 від 22.03.2008 року, а саме здача об?єкта в експлуатацію та визначення фактичної площі квартири, настали і такий розрахунок не проведений, суд приходить до висновку про наявність підстав для стягнення з ОК ЖБК «Енергетик» 1600 грн., які були переплачені [PERSON] на користь відповідача за вище вказаним договором про пайову участь у будівництві. Досліджуючи доводи наведені позивачами щодо стягнення пені за прострочення термінів будівництва судом встановлені наступні обставини. Згідно з п. 3.1 договору № 111 від 06.03.2008 року та п. 3.1 договору № 116 від 22.04.2008 року, відповідач зобовязався здати житловий будинок в м-ні Вараш, 43, у м. Кузнецовську, Рівненської області державній комісії. Плановий термін закінчення будівництва та здача обєкта в експлуатацію ІІ квартал 2011 року. Як вже встановлено у судовому засіданні фактично будинок зданий в експлуатацію 24.02.2017 року. На підставі викладеного суд приходить до висновку про те, що ОК ЖБК «Енергетик» прострочив виконання своїх зобовязань, передбачених п.3.1 вище вказаних договорів. Пунктом 6.7 договору № 111 та п.6.7. договору № 116 передбачено, що у разі перевищення термінів будівництва від планового, більше ніж на три місяці, замовник має право вимагати у кооперативу пеню в розмірі 0,1% від суми фактично перерахованих коштів за кожен наступний місяць прострочки. Зобов?язання має виконуватись належним чином, як то передбачено ст.526 ЦК України. Розглядаючи позов у межах позовних вимог, суд приходить до висновку, про те, що позивачі набули право на стягнення пені з відповідача за період з 01.12.2016 року до 31.01.2017 року. Зі змісту позовної заяви випливає, що позивачі здійснювали обрахунок пені у тому числі за період з 01 до 24 лютого 2017 року. З аналізу пунктів 6.7 в обох досліджуваних договорах випливає, що пеня стягується лише за кожен наступний місяць прострочки, а не за частину місяця чи за декілька днів. На підставі викладеного суд приходить до висновку про те, що у задоволенні вимог позивачів про стягнення пені за період з 01 до 24 лютого 2017 року слід відмовити. Таким чином, пеня, яка підлягає до стягнення з ОК ЖБК «Енергетик» на користь [PERSON] становить 559,18 грн. (279590,20 грн. сплачених коштів х 0,1% х 2 місяці). Пеня, яку слід стягнути з відповідача на користь [PERSON] становить 566 грн. (283000 грн. сплачених коштів х 0.1% х 2 місяці). На підставі викладеного,

Outcome: partial