Jurisdiction: civil
Date: 2021-03-29 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду Донецької області звернулася [PERSON] , від імені та в інтересах якої діє представник адвокат Малькевич Наталія Володимирівна, з позовом до Гродівської селищної ради Покровського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що [INFO] відкрилася спадщина після смерті [PERSON] , яка при житті склала на ім`я позивачки заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Новоолександрівської сільської ради Покровського району Донецької області 23.01.2016 року, реєстр № 2, заповівши належну їй земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського товарного виробництва, розташовану на території Новоолександрівської сільської ради Красноармійського району Донецької області кадастровий номер 1422783600:03:000:0140 площею 5,53 га. 26 вересня 2019 року позивач звернулася до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак Постановою нотаріуса від 26.09.2019 року у видачі свідоцтва про право на спадщину було відмовлено, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку звернення з заявою про прийняття спадщини, який сплинув 10 вересня 2019 року. Позивач має постійне місце проживання в місті Донецьку, яке нині не підконтрольне Україні, виїзд з якого проходить через контрольно-пропускні пункти, на яких до введення карантину збиралися величезні черги, що ускладнювало безперешкодний пропуск. Враховуючи, що позивачкою пропущено строк лише на 16 днів, вважає, що строк для прийняття спадщини нею пропущений з поважних причин. Просить суд визначити їй додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті [PERSON] , [INFO] , яка померла [INFO] , терміном в шість місяці, з моменту набрання рішенням законної сили. Ухвалою суду від 04 лютого 2021 року відкрито провадження у справі та визначено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовче провадження. Ухвалою суду від 04 березня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду. Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явилися, надали суду заяви про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримують та просять їх задовольнити. Представник відповідача - Гродівської селищної ради Покровського району Донецької області до судового засідання не з`явився. До суду 30.03.2021 року надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника селищної ради, заперечень проти позову не надав. Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, з`ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав. [INFO] померла [PERSON] , яка при житті склала заповіт на ім`я позивачки [PERSON] , посвідчений секретарем виконавчого комітету Новоолександрівської сільської ради Покровського району Донецької області 23.01.2016 року, реєстр № 2, заповівши належну їй на підставі державного акту земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського товарного виробництва, розташовану на території Новоолександрівської сільської ради Красноармійського району Донецької області кадастровий номер 1422783600:03:000:0140 площею 5,53 га (а.с.4,5,6). Позивачка [PERSON] зареєстрована в м. Донецьку, яке відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 07 листопада 2014 року № 1085-р входить до Переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження (а.с.8-9). 26 вересня 2019 року позивач звернулася до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину, однак Постановою приватного нотаріуса Селидівського міського нотаріального округу від 26.09.2019 року у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено, у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.7). Згідно з інформацією, наданою приватним нотаріусом Селидівського міського нотаріального округу Климовою О.В. від 17.02.2021 року повідомлено, що після смерті [PERSON] , померлої [INFO] , було заведено 26.09.2019 року спадкову справу №63/2019, за заявою про прийняття спадщини за заповітом від [PERSON] . Свідоцтва про спадщину не видавались. Згідно даних Спадкового реєстру (Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від імені померлої посвідчувався заповіт Новоолександрівською сільською радою Красноармійського району Донецької області 23.01.2016 року за реєстровим №2. 26.09.2019 року була винесена постанова за №363/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії на ім`я [PERSON] у зв`язку з пропуском строк для прийняття спадщини після смерті [PERSON] (а.с.23-28). Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). У статті 1218 ЦК України зазначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Згідно положень статті 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом. Згідно статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. На підставі статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частиною 3 статті 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у Постанові від 17 жовтня 2018 року, справа № 681/203/17-ц, зазначив, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права. При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності. Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети. Вирішуючи питання про визначення позивачу додаткового строку, судом встановлено, що [PERSON] померла [INFO] в місті Селидове Донецької області. Спадкоємицею за заповітом після смерті померлої є позивачка [PERSON] , яка зареєстрована та проживає в місті Донецьку, яке входить до Переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, виїзд з якого проходить через контрольно-пропускні пункти, безперешкодний пропуск через які ускладнено. Тому причини пропуску строку для прийняття спадщини є поважними, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини. Враховуючи викладене, наявність у позивача поважних причин пропуску строку для звернення до нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, заявлені позовні вимоги позивача про надання йому додаткового строку для прийняття спадщини є законними, обґрунтованими та підлягають задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: approved