Jurisdiction: civil
Date: 2021-05-13 00:00:00

До Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області надійшов позов [PERSON] , в якому він просив суд визнати незаконним та скасувати рішення комісії РЕС з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, оформлене протоколом від 23 січня 2019 року № 420 з розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією для населення (далі - ПКЕЕН) від 19 грудня 2018 року № 222606 за особистим рахунком № 84-323 відносно донарахування [PERSON] вартості недооблікованої електричної енергії у сумі 94 615 грн. 78 коп. Вимоги мотивовані тим, що 02 листопада 2010 року між позивачем та відповідачем укладений договір про користування електричною енергією № 84/328. Працівниками відповідача 19 грудня 2018 року складений акт про порушення ПКЕЕН № 222606 за особистим рахунком № 84-323. У вказаному акті відсутній, який саме пункт ПКЕЕН порушений. Актом повідомленням про направлення на експертизу лічильника електроенергії від 19 грудня 2018 року були вилучені пломби і лічильник. В акті про проведення експертизи лічильника електроенергії від 20 лютого 2018 року відображено, що пломби та захисна голограма, які містяться на лічильнику не пошкоджені. На підставі вказаного акта комісією складений протокол від 23 січня 2019 року № 420, в якому відображено, що встановлене пошкодження розрахункових засобів обліку електричної енергії, та прийнято рішення по донарахуванню вартості недооблікованої електричної енергії у сумі 94 615 грн. 78 коп. У протоколі від 23 січня 2019 року № 420 зазначено, що порушення кваліфіковані як такі, що сталися з вини споживача, але належних доказів комісією надано не було. Позивач вважає таке рішення незаконним, оскільки відповідачем не доведено факту його втручання у конструкцію лічильника, оскільки встановлена на ньому енергопостачальною компанією пломба не піддавалася зняттю і не порушена, тому просив вимоги задовольнити. 13 квітня 2021 року від представника позивача - адвоката Лещенко О.Д. - до суду надійшли письмові пояснення про те, що акт про порушення ПКЕЕН № 222606 складений працівниками відповідача безпідставно та з грубим порушенням норм чинного законодавства, оскільки ПКЕЕН втратили чинність на момент його складання, та працівниками електропостачальника не встановлено порушення Правил роздрібного ринку електроенергії, які діяли на день складання акта. Акт, рішення та протокол щодо порушень з боку позивача є лише припущенням. Норми Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562 не передбачають можливості застосування її положень як наслідку порушення споживачами Правил роздрібного ринку електроенергії. У зв`язку з цим у комісії були відсутні правові підстави для застосування норм указаної Методики. Відповідач не скористався своїм правом та відзив на позов на адресу суду не направив. Рух справи. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20 березня 2020 року головуючим для розгляду даної справи визначено суддю Федоренко Т.І. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 25 березня 2020 року відкрито провадження у справі, вирішено проводити її розгляд за правилами загального позовного провадження, призначені підготовчі судові засідання, роз`яснено відповідачу право та строки подати відзив на позов та письмові заперечення, а позивачу відповідь на відзив. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 11 вересня 2020 року провадження у справі закрито з тих підстав, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання позову про скасування протоколу засідання комісії відповідача щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕН, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права. Постановою Донецького апеляційного суду від 17 листопада 2020 року ухвалу Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 11 вересня 2020 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Відповідно до протоколу автоматичного розподілу судової справи між суддями від 30 листопада 2020 року головуючим для розгляду даної справи визначено суддю Музику О.М. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 02 грудня 2020 року прийнято до провадження дану цивільну справу та її розгляд вирішено розпочати спочатку зі стадії підготовчого судового засідання. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 02 лютого 2021 року відмовлено у задоволенні клопотання представника АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» - Лаврентьєва А.А. про закриття провадження у вказаній цивільній справі. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області від 11 березня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено до розгляду по суті дану цивільну справу. [PERSON] та його представник - адвокат Лещенко О.Д. - до судового засідання не з`явилися, попередньо подали заяву про розгляд справи за їх відсутності. Представник АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» - Колодка В.В. - до судового засідання не з`явилася, завчасно подала заяву про розгляд справи за відсутності представника відповідача, в якій просила суд відмовити у задоволенні позивних вимог, оскільки позивачем не надано жодного доказу незаконності проведення нарахування за актом та відповідно недійсності протоколу. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи. Судом у відповідності до положень ЦПК України учасникам справи роз`яснено зміст ст. ст. 12, 13, 42, 49 цього Кодексу, наслідки вчинення та не вчинення процесуальних дій. Судом досліджуються саме представлені письмові докази на підтвердження та спростування обставин, на які посилався позивач, інших суду не представлено та про їх витребування перед судом не порушувалося клопотань, хоча судом роз`яснювалося сторонам положення ст. ст. 12, 81 ЦПК України щодо обов`язків доведення тих обставин, на які посилається кожна із сторін та про ризики настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням кожною із сторін процесуальних дій. Суд, вирішуючи питання, передбачені ст. ст. 12, 264 ЦПК України, виходить з такого. Судом установлені наступні фактичні обставини та відповідно до них зміст спірних правовідносин. 02 листопада 2010 року між [PERSON] , який проживає за адресою: [ADDRESS] , та енергопостачальною компанією ВАТ «Донецькобленерго», укладений договір № 84/323 про користування електричною енергією, за умовами якого енергопостачальник бере на себе зобов`язання надійно постачати споживачеві електричну енергію у необхідних йому обсягах відповідно до потужності 5,5 кВТ електроустановок споживача з гарантованим рівнем надійності, безпеки і якості, а споживач зобов`язується оплачувати одержану електричну енергію за обумовленими тарифами (цінами) у терміни, передбачені цим договором. З нарада на заміну електролічильника вбачається, що абоненту [PERSON] за адресою: [ADDRESS] , 02 листопада 2010 року встановлений електролічильник зав. № 0338795, тип НІК2301, 2010 року випуску. 02 листопада 2010 року складений акт збереження закритого комплексу обліку електроенергії за адресою: [ADDRESS]. За вказаною адресою контролерами АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» 19 грудня 2018 року виявлено факт порушення споживачем правил ПРРЕЕ: діє споживача, що призвело до зміни показів приладу обліку електроенергії, виявити яке представникам електропостачальника при проведенні контрольного огляду не мали можливості: на рахунковому механізмі наявна незаводська зміна, електроенергія, яка споживається, лічильником не враховується, про що складений акт № 222606, підписаний уповноваженими особами позивача та відповідачем, який зазначив зауваження до акта, в яких заперечував втручання до приладу обліку. 19 грудня 2018 року АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» складений акт про порушення ПРРЕЕ № 222606. 19 грудня 2018 року [PERSON] підписаний акт-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії. 19 грудня 2018 року [PERSON] звернувся до начальника Маріупольського РЕС із заявою про відкладення засідання комісії, яке призначене на 23 січня 2019 року, у зв`язка з виїздом за межі м. Маріуполя. Відповідно до акта проведення експертизи лічильника електроенергії від 20 грудня 2018 року № 14129 за результатами перевірки лічильника № 0338795, тип НІК2301АП3, виявлено стороннє втручання в роботу лічильника, всередині приладу встановлено радіопристрій для зниження показників, ребра жорсткості зрізані, клемнік зрізаний, тому указаний лічильник визнаний непридатним для експлуатації. 23 січня 2019 року комісією РЕС складений протокол засідання № 420 щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ для населення, відповідно до якого акт № 222606 від 19 грудня 2018 року складений у відповідності до вимог абз. 3 пп. 5.1.1 п. 5.1, розрахунок суми недорахованої електричної енергії проведено за вимогами п. 3.1 Методики нарахування розміру та вартості електричної енергії, не врахованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, за період з 19 грудня 2015 року по 19 грудня 2018 року, який дорівнює 94 615,78 грн. Мотиви суду. Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13 квітня 2017 року № 2019-УШ, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14 березня 2018 року № 312. Судом встановлено, що [PERSON] є споживачем електричної енергії, особовий рахунок № [NUMBER] . За змістом ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. Відповідно до ст. 77 Закону України від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, в тому числі споживачі, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку. Згідно з п. п. 1-4, 19-20 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної Комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14 березня 2018 року (далі - ПРРЕЕ), споживач електричної енергії зобов`язаний користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електричну енергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору, своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень, не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача. Відповідно до п. п. 8.2.4, 8.2.5 Правил у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. За змістом п. п. 8.2.6, 8.2.7 Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку. Відповідно до п. 8.4.2. ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акту про порушення, складеного у порядку, визначеному ПРРЕЕ, у разі виявлення, зокрема, такого порушення як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку. Згідно з п.п. 3 п. 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо). Факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом (8.4.4 ПРРЕЕ). Відповідно до абз. 2 п. 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 562 (у редакції на момент виявлення порушення та складання акта) (далі - Методика) у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. За змістом ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому випадку, за умови недоведеності тих чи інших обставин суд вправі винести рішення по справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі. Докази повинні відповідати критеріям, визначеним у статтях 77 - 80 ЦПК України щодо належності, допустимості, достовірності кожного з них окремо та у своїй сукупності, та відповідно достатності їх для прийняття у справі законного та справедливого рішення. [PERSON] у позові заперечував факт втручання у роботу приладу обліку електричної енергії, що призвело до зміни його показів, однак не надав суду жодного доказу на підтвердження таких обставин, а відтак не довів своїх позовних вимог, оскільки сама по собі незгода з рішенням комісії без доказів відсутності наведених порушень не є підставою для скасування оскаржуваного рішення. Поряд з цим втручання споживача в роботу приладів обліку, в тому числі й дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, підтверджується наявним у матеріалах справи актом проведення експертизи лічильника електроенергії, що відповідає вимогам ПРРЕЕ про проведення такої експертизи у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження приладу обліку. Судом не приймаються доводи позивача про те, що в акті про порушення зазначено про порушення «ПКЕЕН» (Правил користування електричною енергією для населення), які втратили чинність на момент його складання, замість «ПРРЕЕ» (Правил роздрібного ринку електроенергії), оскільки на бланці такого акта, який вочевидь роздрукований до внесення таких змін, під час його складання контролером АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» здійснене виправлення «ПКЕЕН» на «ПРРЕЕ», шляхом закреслення та вчинення напису про відміну таких правил. Крім того, відповідно до абз. 6 п. 8.4.4 ПРРЕЕ, у разі незгоди споживача з фактом впливу на лічильник електричної енергії фізичними полями, зафіксованим індикатором, який схемотехнічно вмонтований у лічильник, споживач має право (з метою встановлення причин спрацювання індикатора) направити лічильник на експертизу (обстеження) до його виробника або іншої організації (підприємства), яка має право на її проведення згідно із законодавством. Разом із тим, позивач, який висловлює у позовній заяві свою незгоду з фактом впливу на лічильник електричної енергії, не скористався своїм правом, передбаченим абз. 6 п. 8.4.4 ПРРЕЕ, та фактично представив суду лише документи, складені відповідачем під час виявлення порушення та розгляду акта. Щодо посилань позивача на проведення засідання комісії РЕС 23 січня 2019 року щодо розгляду акта про порушення ПРРЕЕ за його відсутності, не дивлячись на заявлення ним клопотання про відкладення такого засідання, то позивачем не обґрунтовано, які документи він мав намір представити при його участі на такому засіданні та які доводи висловити або вчинити якісь інші дії, тому судом така заява не розцінюється як доказ відсутності порушень ПРРЕЕ з боку позивача, а також не є безумовною підставою для скасування оскаржуваного протоколу засідання комісії. Відповідно до п. п. 1.1, 1.2 Методики ця Методика встановлює порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28, або Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357. Методика застосовується постачальником електричної енергії за регульованим тарифом (електропередавальною організацією) (далі - енергопостачальник) при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення правил користування електричною енергією та/або виявлення фактів крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без приладів обліку. Отже, саме положення наведеної Методики, станом на час виявлення встановлення всередині приладу радіопристрою для зниження показників лічильника, регулювали порядок визначення обсягу та вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачами правил користування, у відповідності до п. 8.4 ПРРЕЕ є підставою для нарахування збитків позивачу, тому довід позивача, що Методика не може бути застосована до цих Правил, безпідставний, оскільки факт порушення Правил зафіксований актом, який і є підставою для нарахування збитків відповідно до положень Методики. Відповідно до частини першої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 січня 2019 року у справі № 373/2054/16-ц (провадження № 14-446цс18) викладено правовий висновок про те, що встановлення обставин справи, дослідження та оцінка доказів є прерогативою суду першої інстанції. Враховуючи наведене, досліджуючи представлені суду докази, суд дійшов висновку про не доведеність позовних вимог. Щодо судових витрат. У відповідності до ст. 141 ЦПК України, оскільки позивач звільнений від сплати судового збору у силу вимог ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» та суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, судовий збір відноситься на рахунок держави.

Outcome: dismissed