Jurisdiction: civil
Date: 2017-03-06 00:00:00

До Орджонікідзевського районного суду міста Харкова надійшов вказаний позов (а.с. 1- 14). Позивач прохає: стягнути з [PERSON] та [PERSON] на користь [PERSON] матеріальну шкоду завдану в наслідок залиття квартири [ADDRESS] у розмірі - 3512 грн. та моральну шкоду у розмірі 3000 грн. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 05 травня 2016 року мешканцями квартири [ADDRESS] К.М. та [PERSON] була залита його [PERSON][ADDRESS], а саме: ванна кімната. 24 травня 2016 року було складено акт про залиття квартири. Загальна площа залиття складає 2,5 кв.м, 1 кв.м.- стелі та 1,5 кв.м стіни. Квартира № 110 яка розташована за адресою: м. Харків бульвар Івана Каркача № 75 належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 10.03.1998 року. Залиття квартири Відповідачами відбувається протягом останніх двох років, . Відповідачі у справі заподіяну майнову шкоду у добровільному порядку позивачу не відшкодували. Позивач також зазначає, що було завдано моральну шкоду у звязку з пошкодженням його майна, та він зазнав сильних душевних переживань. У звязку з вищевикладеним, позивач звернулася до суду для захисту своїх прав та законних інтересів. У судовому засіданні Позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі, прохав задовольнити. На запитання суду додатково пояснив, що залиття квартири відбулось 05 травня 2016 року, проте акт про залиття квартири був складений лише 24 травня 2016 року, оскільки через зайнятість на роботі не міг вчасно викликати службу. Наголосив, що, на його думку, винні відповідачі, оскільки після того, як відбулось залиття квартири - до них приходив майстер та ремонтував сантехніку, відповів,що у Акті про залиття квартири висновок про причини залиття відсутній, бо відповідачі не відкрили квартиру. Відповідачі у судове засідання не зявились, про час та місце розгляду справи були повідомлені своєчасно та належним чином, причину неявки не повідомили, заперечення надали. Правом участі представника у судовому засіданні не скористались. Відповідно до ч.4\~ст.169 ЦПК України, якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів. У заперечені проти позову Відповідачі вказали, що вони проживають в [INFO], не є власниками квартири [ADDRESS], вони не є належними відповідачами. Виходячи з викладеного, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи що відповідає положенням\~ст. 224 ЦПК України. Свідок [PERSON], пояснив, що декілька разів ремонту в сантехніку у квартирі над квартирою позивача. В квартирі над квартирою Позивача проживає Катя та її син. Вважає, що винні у залитті квартири сусіди, бо у них «смєсітєль у крані погано працює - не витримує тиск води, сантехніка стара. Судом установлено: Квартира № 110 яка розташована за адресою: м. Харків бульвар Івана Каркача № 75 належить [PERSON] на підставі договору купівлі-продажу від 10.03.1998 року (а.с. 6) Вказана квартира знаходиться на четвертому поверсі пятиповерхового будинку. Згідно акту обстеження від 24.05.2016 року, складеного комісією у складі інженера дільниці №48, майстра дільниці №48, майстра дільниці №48 встановлено, що житловий будинок № 75 по бульвару Івана Каркача у м. Харкові пятиповерховий, чотирьох підїзний, цегляний, до 1972 року побудови. Будинок обладнаний холодним водопостачанням, каналізацією, центральним опаленням.Квартира, однокімнатна, ізольована, приватизована, розташована на 4-му поверсі, власник квартири [PERSON] На час виходу комісії в квартирі № 110 яка розташована за адресою: м. Харків бульвар Івана Каркача № 75 у ванній кімнаті у декількох місцях на стелі та стінах маються сухі плями загальною площею приблизно 2,5 кв.м. Залиття квартири № 110 зі слів сталося 05.05.2016 року у відсутності мешканців квартири. В гафі «Выводы комисии» - відсутні записи. Як вбачається із кошторису по ремонту квартири № 110 яка розташована за адресою: м. Харків бульвар Івана Каркача № 75, матеріальний збиток від заливу квартири складає 3512, 00 грн. (а.с. 5) Відповідно до положень\~ст.1166 ЦК України\~майнова шкода,завдана неправомірними рішеннями,діями чи бездіяльністю майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі, особою яка її завдала. Пунктом 2.3.6 Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій (далі - Правила), затверджених\~наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 № 76, зареєстрованим в Мін'юсті 25.08.2005 за № 927/11207 визначено, що у разі залиття, аварії квартири складається відповідний акт, форма якого затверджена додатком №4. Відповідно до даного додатку акт повинен мітити данні про події, які відбулись, наслідки таких подій, причина залиття, винну особу, яка здійснила неправомірні дії, та підписи осіб у присутності яких такий акт складено. Відповідно до ч.1\~ст.60 ЦПК України\~кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених\~ст.61 ЦПК України. ч.ч.3,4 вищезазначеної норми закону передбачено, що доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі виникає спір. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. \~Положеннями ст.ст.58\~та\~59 ЦПК України\~встановлено належність та допустимість доказів. Докази, одержані з порушенням порядку, встановленого законом не можуть бути допустимими. Факт залиття та наявність ушкоджень в квартирі позивача, спричинення матеріальної шкоди - підтверджено Актом від 24.05.2016 року. Однак, надаючи оцінку акту від 24.05.2016 року суд приходить до висновку, що останній не містить необхідних відомостей про площу залиття та причини залиття, та посилання на винну особу у спричиненні даного залиття як то передбачено законним та нормативними актами. Окрім того, у акті від 24.05.2016 не зафіксовано відмову відповідачів в доступі до квартири для встановлення причин залиття, що є необхідною умовою при його складанні. Згідно абз. 2 п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» N 6 від 27.03.92 р. особи, які спільно заподіяли шкоду, тобто заподіяли неподільну шкоду взаємоповязаними, сукупними діями, або діями з єдністю наміру, несуть солідарну відповідальність перед потерпілими. У п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» зазначено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 440 і 450 ЦК шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний звязок та є вина зазначеної особи. Пунктом 18 «Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинкових територій», затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 572 від 08.10.1992 р., передбачено, що власники квартир і наймачі зобовязані забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартир і технічного устаткування. У випадку появи несправностей у квартирі вживати заходів до їхнього усунення власними силами чи силами підприємств по обслуговуванню житла. Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд - приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню, оскільки позивачем не доведено обставин, на які він посилаються в обґрунтування своїх вимог в судовому засіданні, а саме - про причини залиття квартири й відповідно - вини відповідачів у залитті квартири. На підставі вищенаведеного,

Outcome: dismissed