Jurisdiction: civil
Date: 2015-05-05 00:00:00

До Орджонінікідзеського районного суду міста Харкова надійшов позов [PERSON] до [PERSON] «Про зміну договору найму жилого приміщення» (а.с.1-4). Позивачка звернулась до суду з позовом, в якому, з урахуванням доповнення до позовної заяви, просить суд змінити договір найму жилого приміщення в квартирі [ADDRESS], а саме: закріпити за [PERSON] кімнату загальною площею 8,4 кв.м, кімнату площею 14,6 кв.м та 11,6 кв.м. - закріпити за нею та [PERSON], донькою, і [PERSON] сином; зобов'язати КП «Жилкомсервіс» дільницю № 46 укласти окремий договір найму на вказану кімнату. В обґрунтування своїх позовних вимог [PERSON] посилається на те, що вона та її син - [PERSON] і онук - [PERSON], зареєстровані та проживають у трьохкімнатній квартирі, розташованій за адресою: [ADDRESS]. Оскільки, протягом останніх декількох років між нею та відповідачем виникають протиріччя, то вважає за доцільне змінити договір найму житлового приміщення з відкриттям окремого особового рахунку на її ім'я на окрему кімнату, з метою отримання можливості сплачувати комунальні послуги лише за ту кімнату, якою вона фактично користується. Ухвалою Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 06 лютого 2015 року провадження по справ було відкрито (а.с. 12) У судове засідання позивач не з'явилась. Представник позивача [PERSON] у судовому засіданні вимоги підтримала в повному обсязі, справу закінчити миром не бажала. Пояснила, у квартирі [ADDRESS] прописані: [PERSON] з 1969 року, [PERSON] з 2008 року та [PERSON] з 2013 року. Квартира має три кімнати: кімнату площею - 8.4 кв.м (ізольована кімната), кімната площею - 14,6 кв.м (суміжна кімната), кімната площею 11,4 кв.м (ізольована кімната), ванна кімната, туалетна кімната, коридор, дві кладові (комори). Далі пояснила, що після закінчення вищого учбового закладу вона, [PERSON], за направленням поїхала працювати до Ульяновської області Російської Федерації, орієнтовно з 1994-1999 року добровільно знялась з реєстрації (виписалась). Старший син, [PERSON] - має сім'ю та проживає окремо. Представник позивача у содовому засіданні зазначила, що спірна квартира є «Батьківською», а тому повинна бути розділена між трьома дітьми: [PERSON], [PERSON], [PERSON] та матір'ю - [PERSON]. Відповідач [PERSON] та представник відповідача [PERSON] у судове засідання з'явились, вказали, що позовні вимоги не визнають, справу закінчити миром не бажають. [PERSON] у судовому засіданні пояснив, що у вказаній квартирі проживає він та його неповнолітній син, [PERSON] Далі пояснив, що без реєстрації у вказаній квартирі проживає його дружина - [PERSON], і дочка від першого шлюбу дружини - [PERSON] Пояснив, що свого часу звертався до суду із заявою про скасування приватизації спірної квартири і позов було задоволено. Особовий рахунок відкритий на ім'я [PERSON], проте фактично всі послуги сплачує він - [PERSON]. Не погоджується на відкриття окремих особових рахунків із причин, що квартира може бути проданою. Представник Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради - Кухта О. Г., у судовому засіданні позовні вимоги не підтримала, вказала, що розподіл квартири, який пропонує позивач - буде порушувати інтереси дитини - [PERSON], [INFO]. Представник КП «Жилкомсервіс» дільниця №46 в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заперечень проти позовів не надав. Судом установлено: Відповідно до довідки з місця проживання про склад сім'ї та прописку, видану КП «Жилкомсервіс» дільницею № 46 від 31.03.2015 року, у квартирі [NUMBER], розташованої за адресою: [ADDRESS] зареєстровані: [PERSON] [INFO], зареєстрована з 12.05.1969 року; [PERSON], [INFO], зареєстрований з 29.01.2008 року; [PERSON], [INFO], зареєстрований з 29.05.2013 року. Вказана квартира не приватизована, особовий рахунок відкрито на ім'я [PERSON] (а.с.9,82). Установлено, що відповідно до поверхового плану та експлікації, виданої КП «Харківським міським бюро технічної інвентаризації» Департаменту економіки та комунального майна Виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області, квартира [NUMBER] розташована за адресою: [ADDRESS] на п'ятому поверсі п'ятиповерхового будинку та складається: з трьох кімнат, має загальну площу 49,1 кв.м.: кімнату площею - 8.4 кв.м (ізольована кімната), кімната площею - 14,6 кв.м (суміжна кімната), кімната площею 11,4 кв.м (ізольована кімната), ванна кімната, туалетна кімната, коридор, дві кладові (комори) (а.с.20). У судовому засіданні встановлено, що рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова приватизація на вказану квартиру була скасована. Під час розгляду справи представник позивача надала заяву, в якій вказала, що кімнату площею - 8,4 кв.м. слід залишити за [PERSON]; за нею, [PERSON] - залишити кімнату площею - 11,4 кв.м.; з [PERSON] залишити кімнату площею 14.6 кв. м.; ванну кімнату, туалетну кімнату, кладові (комори), балкон - залишити у загальному користуванні (а.с.16). Судом установлено, що у спірній квартирі прописана неповнолітня дитина - [PERSON]. також між сторонами склався порядок користування жилим приміщенням, але маються протиріччя щодо сплати комунальних послуг, а розділити особові рахунки в добровільному порядку неможливо. Суд вислухавши думку сторін, ознайомившись з матеріалами цивільної справи, дослідивши письмові докази, - вважає позов таким, що підлягає частковому задоволенню: шляхом виділення кімнат з укладенням окремих особових рахунків [PERSON], [PERSON], [PERSON] - особам які зареєстровані та проживають в квартирі [NUMBER], розташованої за адресою - [ADDRESS]. Що ж стосується вимог про виділення кімнат [PERSON] і [PERSON] - ці вимоги не підлягають задоволенню, оскільки, ці особи не зареєстровані і не проживають в спірній квартирі, більш того, [PERSON] не є стороною по справі і будь-яких повноважень щодо виділення за ним кімнати, в спірній квартирі, з відкриттям окремого особового рахунку - нікому не надавав. У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувались вимоги і заперечення та якими доказами вони підтверджуються. Статтями 1 та 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб інтересів держави. Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об'єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України. Згідно ст.ст. 15,16 ЦК України, ст. 3 ЦПК України кожна особа має право на захист своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, у тому числі й у судовому порядку. Способами захисту цивільних прав та інтересів, можуть зокрема бути: припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення та інші. Статтею 16 Цивільного кодексу України визначено, що вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права відшкодування моральної (немайнової) шкоди, належить позивачеві. Особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини. Частиною 1 статті 11 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Відповідно до ч.1 ст. 104 ЖК України член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 цього Кодексу. Разом з цим, за правилами ч.2 ст. 104 ЖК України у разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку. В свою чергу, в ст. 63 ЖК України встановлено, що предметом договору найму жилого приміщення є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо). Виходячи з наведених норм законодавства та враховуючи, що розмір житлової площі, яка припадає на [PERSON], [PERSON], [PERSON] може бути виділено у вигляді приміщень, які відповідають вимогам ст. 63 ЖК України, то позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню. Згідно п. 3.5 Тимчасового положення про облік та розподіл житлової площі, що звільняється в м. Харкові, затвердженого рішенням Харківської міської ради від 24.06.2009 року № 174/09 договір найму на займану житлову площу та зміни до нього укладаються виконавчими комітетами районних у місті Харкові рад згідно прийнятих ними рішень. КП «Жилкомсервіс» (районні дільниці) відкривають особові рахунки на оплату житлово-комунальних послуг. Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини, на які посилався позивач та його представник, як на підставу своїх вимог, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд - приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню. На підставі викладеного,

Outcome: partial