Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-28 00:00:00

До Ленінського районного суду м. Запоріжжя надійшов цивільний позов [PERSON] до [PERSON] про захист честі, гідності, ділової репутації та відшкодування моральної шкоди. Позов обґрунтований тим, що у травні 2016 року у будинку позивача за адресою: [ADDRESS] було створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, а позивача обрано заступником голови правління ОСББ. Правління ОСББ за участю позивача було вирішено провести ряд енергоефективних заходів. У 2017 році за рахунок кредитних коштів залученою підрядною організацією було встановлено енергоефективні вікна в місцях загального користування і змонтовано індивідуальний тепловий пункт системи опалення будинку. Це дозволило у 2017-2018 роках опалювальному сезоні знизити оплату за теплопостачання у порівнянні з сезоном 2016-2017 на29,6%, а у сезоні 2018-2019 на 17,0%. Робота правління в цьому напрямку позитивно оцінюється співвласниками будинку. 18 лютого 2018 року проводилися чергові збори учасників ОСББ, на яких були присутні більшість мешканців будинку. Головуючим на цих зборах було обрано позивача. Позивач намагався проголосити порядок денний зборів, як відповідач грубо його перервав і привселюдно заявив, що [PERSON] це крадій, що наварився на встановлені ІТП, який зовсім не потрібний і ніякої користі від нього немає. Відповідач також звинуватив позивача в тому, що той привласнив кошти мешканців будинку шляхом отримання відкату від підрядної організації, яка проводила роботи по встановленню індивідуального теплового пункту, а тепер вимагає кошти з мешканців будинку для погашення кредиту. Назвав позивача «ворюгою», «шантажистом». Звинувачення позивача було викладено у грубій, принизливій та непристойній формі та супроводжувалося лайкою. Відповідач пообіцяв довести всі обвинувачення та пішов зі зборів. Позивач був вражений неправдивими звинуваченнями та лайкою на його адресу і написав заяву про звільнення від обов`язків заступника голови правління, проте члени правління відмовилися задовольнити заяву про звільнення та рекомендували звернутися до суду із позовом про захист честі та гідності. На зборах членів ОСББ 14 березня 2019 року при оголошенні порядку денного зборів [PERSON] знову звинуватив позивача у тому, що він присвоїв кошти мешканців будинку шляхом отримання відкату від підрядної організації, знову назвав його ворюгою, лаявся та висловлювався нецензурно. Після зборів членів ОСББ 14 березня 2019 року [PERSON] разом з іншим мешканцем будинку [PERSON] розпочали розповсюдження письмових звинувачень на адресу [PERSON] , та голови правління Кожного дня листівки зі звинуваченням у крадіжках вивішувалися у ліфті та на стінах першого поверху будинку. На думку позивача, неправдива інформація була поширена відповідачем виключно з метою хоч якось виправдати перед сусідами свою несплату послуг по утриманню будинку,а також втручання в систему опалення , що привело до понижених температур в квартирах, розташованих під квартирою відповідача. Позивач пенсіонер на протязі всього життя прцював на важливих посадах, займався громадською роботою. На пенсію вийшов з посаду директора з охорони праці та навколишнього середовища ПАТ «ЗАЗ», був депутатом Запорізької облради шостого скликання . Розповсюджена відповідачем відповідачем інформація, що позивач привласнив кошти при встановленні ІТП, має здатність формування і розповсюдження негативного ставлення до характеристик та особистих якостей позивача і заподіяти шкоди його діловій репутації. Поширенням вказаної інформації відповідач створив негативну соціальну оцінку особи позивача в очах оточуючи, порушивши його честь, а також принизив його соціальний авторитет як добропорядної людини, заплямував репутацію. Позивач вважає, що такими діями відповідача йому заподіяно моральну шкоду, яку він оцінює у 82000 грн. Позивач просить визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність та ділову репутацію позивача інформацію, поширену [PERSON] про те, що [PERSON] присвоєні кошти при встановлені індивідуального теплового пункту та зобов`язати [PERSON] на чергових зборах ОСББ після набрання рішенням суду законної сили публічно спростувати зазначену інформацію; стягнути з відповідача на користь позивача моральну шкоду в розмірі 82000 грн. Позивач в судовому засіданні підтримав позовні вимоги та надав пояснення аналогічні викладеним у позові. Представник позивача також підтримала позовні вимоги. Відповідач у судовому засіданні заперечував можливість задоволення позовних вимог, пояснив, що позивач фактично керує правлінням ОСББ. Правління приховує звітні документи та не звітує перед загальними зборами. Вказав, що [PERSON] вчинялися дії по встановленню ІТП, які погіршили стан теплопостачання у будинку. Вважає, що позивачем вчинялися дії щодо привласнення коштів. Він був присутній на загальних зборах мешканців будинку 14 березня 2019 року та 18 лютого 2018 року. Під час зборів він висловлював претензії до правління та особисто [PERSON] щодо привласнення коштів, проте нецензурно не лаявся. Вважає позовні вимоги в частині моральної шкоди необґрунтованими. Представник відповідача в судовому засіданні також заперечував можливість задоволення позовних вимог. Навів аналогічні пояснення. Вказав, що висловлювання відповідача носили допустимий характер. Позивачем не було доведено, що висловлювання відповідача порушили честь та гідність позивача, а також заподіяли моральну шкоду. Заслухавши сторони, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Відповідно до витягу з протоколу №6 загальних зборів ОСББ «Тбіліська 9- Запоріжжя» від 18 лютого 2018 року при оголошення порядку денного зборів мав місце інцидент, при якому мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] звинуватив [PERSON] в тому, що він присвоїв кошти мешканців будинку шляхом отримання відкату від підрядної організації, яка проводила роботи по встановленню індивідуального теплового пункту (ІТП). [PERSON] сказав, що ІТП зовсім не потрібен. Назвав [PERSON] ворюгою, шантажистом. Виступ [PERSON] супроводжувався лайкою та образливими висловами. Згідно з протоколом №7 загальних зборів ОСББ «Тбіліська 9- Запоріжжя» від 14 березня 2019 року при оголошення порядку денного зборів мав місце інцидент, при якому мешканець квартири [ADDRESS] [PERSON] звинуватив [PERSON] в тому, що він присвоїв кошти мешканців будинку шляхом отримання відкату від підрядної організації, яка проводила роботи по встановленню індивідуального теплового пункту (ІТП). [PERSON] сказав, що ІТП зовсім не потрібен. Назвав [PERSON] ворюгою. Свідок [PERSON] в судовому засіданні вказав, що під час загальних зборів ОСББ у 2018 році він чув, як [PERSON] звинувачував [PERSON] у тому, що той як заступник голови правління привласнив кошти. Він спізнився на збори, йому про початок зборів розповідали інші особи. Щоб [PERSON] нецензурно висловлювався на адресу позивача він не чув, але емоції кипіли. У будинку вивішувалися оголошення про збори, проте їх зривали особи. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснила, що була головою правління ОСББ. З [PERSON] раніше в неї були конфлікти, через її діяльність як голови правління.18 лютого 2018 рок [PERSON] був присутні на загальних зборах ОСББ і перешкоджав проведенню зборів. [PERSON] був головуючим на загальних зборах. [PERSON] звинуватив [PERSON] у тому, що останній взяв «відкат» за встановлення вікон у під`їзді. [PERSON] доказів не надав. Звинувачення були у грубій формі та навіть у нецензурній формі. До [PERSON] в ОСББ є питання, пов`язанні з оплатою послуг та переобладнання системи теплопостачання квартири. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що був присутній на загальних зборах 18 лютого 2018 року, де відбувався скандал. [PERSON] прийшов і став казати, що [PERSON] крадій, шумів, скандалив. Нецензурних слів не було. Свідок [PERSON] в судовому засіданні пояснив, що на загальних зборах ОСББ [PERSON] дійсно висував претензії до [PERSON] та інших членів правління щодо їх діяльності. Є питання щодо привласнення коштів та непрозорості діяльності ОСББ. Нецензурної лайки не було. Суду також були надані надруковані звернення від 19.02.2019 р. від імені ініціативної групи з контактними телефонними номерами [PERSON] та [PERSON] . У вказаному зверненні [PERSON] та [PERSON] обвинувачують голову правління [PERSON] та члена правління [PERSON] , у шахрайстві та організації системи по розкраданню грошових коштів ОСББ. Звернення крім того містить критичні висловлювання щодо ефективності роботи правління ОСББ. Вказані звернення не містять підписів авторів. Відповідно до частини четвертої\~статті 32 Конституції України\~кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації. Стаття 34 Конституції України\~кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір. Згідно із частиною першою\~статті 68 Конституції України\~кожен зобов`язаний неухильно додержуватися\~Конституції України\~та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Відповідно до\~статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~(далі - Конвенція) і частин другої та третьої\~статті 34 Конституції України\~кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб. У\~статті 201 ЦК України\~передбачено, що особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, зокрема, честь, гідність і ділова репутація. Відповідно до\~статті 297 ЦК України\~кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі. Згідно зі\~статтею 299 ЦК України\~фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації. Так, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної істоти. З честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах суспільства, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло. А під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків. Позови про захист гідності, честі чи ділової репутації має право пред`явити, зокрема, фізична особа в разі поширення про неї недостовірної інформації, що порушує її особисті немайнові права. Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Згідно з частиною третьою\~статті 277 ЦК України\~негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації. Таким чином, відповідно до\~статті 277 ЦК України\~предметом судового захисту не можуть бути оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які як вираження суб`єктивної думки і поглядів відповідача не можна перевірити щодо їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень\~статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод\~від 04 листопада 1950 року (зокрема, пункту 46 рішення від 08 липня 1986 року в справі «Лінгенс проти Австрії» (Lingens v. Austria)). Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням чи оціночним судженням. Згідно із частиною другою\~статті 30 Закону України «Про інформацію»\~у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовностилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Пленум Верховного Суду України у пункті 15\~постанови від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи»\~роз`яснив судам, що при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. Враховуючи те, що оціночними судженнями, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовностилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Право на власне тлумачення обставин справи є виявом реалізації конституційного права на свободу думки, свободу слова та вільне вираження своїх поглядів та переконань. Висловлювання, зроблені відповідачем на загальних зборах ОСББ, є суб`єктивним баченням відповідачем (оцінкою) обставин щодо здійсненням членами правління функцій з керування об`єднанням та власна оцінка дій позивача. Про висловлювання [PERSON] образ у нецензурній формі на адресу [PERSON] у судовому засіданні повідомила лише свідок [PERSON] , заявлена зі сторони позивача, яка на момент проведення зборів була головою правління ОСББ, та також була об`єктом критики відповідача, в зв`язку із чим до показань свідка в цій частині суд ставиться критично, з огляду на те, що інші особи, допитані в якості свідків, заявлені з обох сторін, вказану обставину не підтвердили. На загальних зборах 14.03.2019 та 18.02.2018 р.р. обговорювалися зокрема звіти про роботу правління ОСББ за попередній рік, з приводу якого [PERSON] і висловлював своє бачення ефективності роботи правління в цілому і [PERSON] як члена правління. У такому випадку межі критики дій членів правління (дії чи бездіяльність) є ширшими, ніж межі критики дій (бездіяльності) інших осіб. Висловлювання відповідача у справі взяті із контексту його виступів та теми загальних зборів - обговорення звіту правління ОСББ за попередній рік, а тому на відповідача не може бути покладена цивільно-правова відповідальність за допущені висловлювання критики щодо позивача. Вказані висловлювання не носять характер образ (хоча і висловлені в агресивній формі), а є критичними по відношенню до причетної до даної обставини людини - позивача у справі, та є вираженнями погляду відповідача на вказані події. Оскільки позовні вимоги про стягнення моральної шкоди є похідними від вимог про захист честі, гідності та ділової репутації, за наведених обставин, у задоволенні позовних вимог слід відмовити. На підставі викладеного,

Outcome: dismissed