Jurisdiction: civil
Date: 2017-12-05 00:00:00

До Красноармійського міськрайонного суду звернувся [PERSON] з позовною заявою до Державного підприємства Вугільна компанія «Краснолиманська» про відшкодування моральної шкоди, 3-я особа-Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві і професійних захворювань України в м. Покровськ. В обґрунтування заявлених вимог зазначив, що знаходився у трудових відносинах з відповідачем по справі з 03.10.2011року. Працював гірником очисного забою 5 розряду підземним з повним робочим днем у шахті. 15.06.2017 року був звільнений за ст. 40п.2 КЗпП України через невідповідність виконуваній роботі за станом здоровя. 09.03.2017 року о 12 годині 00 хвилин позивач прибув на територію ДП ВК Краснолиманська для роботи у другу зміну. В нарядній дільниці з видобутку вугілля №8 (далі - дільниця №8 ) помічник начальника дільниці №8 [PERSON] видав наряд робітникам дільниці на виконання робіт у другу зміну, а також робітникам дільниці №8 [PERSON] та [PERSON] на видачу рухомого складу по 4-му південному конвеєрному штреку 4-ї південної лави пласта М 4/2 на заїзд. Наряд був виданий під розпис у книзі нарядів дільниці №8 з попереднім інструктажем з питань охорони праці по професії і видам виконуваних робіт. Безпечне проведення робіт у другу зміну на дільниці забезпечував помічник начальника дільниці [PERSON] Після отримання наряду позивач разом зі своїм напарником [PERSON] о 12 годині 40 хвилин опустилися в шахту і направилися до місця виконання робіт (4-ї південний конвеєрний штрек 4-ї південної лави пласта m4/2), куди прибули приблизно о 14 годині 00 хвилин та приступили до виконання змінного завдання. Упродовж зміни до 16 години 00 хвилин працівники виконували видачу порожніх вагонів по 4-му південному конвеєрному штреку пласта m4/2до заїзду. На протязі другої зміни до 16 годині 00 хвилин вийшли з ладу ручна лебідка ТОС-1 та два відбійних молотка. Помічник начальника дільниці [PERSON] змінив наряд в наряд- путівці позивачу, [PERSON]В та [PERSON] на видачу ручної лебідки ТОС-1 та двох відбійних молотка на поверхню шахти для ремонту, так як була необхідність у цих інструментах для роботи у третю зміну. Наряд був виданий під особистий підпис виконавців робіт з попереднім проведенням інструктажу з питань охорони праці та правил поведінки робітників в шахтах, небезпечних по газу і вибуху вугільного пилу. [PERSON] взяв ручну лебідку ТОС-1, а [PERSON] та [PERSON] взяли два відбійних молотка і направилися на людський хідник пласта m4/2. О 16 годині 25 хвилин позивач, [PERSON] та [PERSON]Г виїхали людською каретою ВЛН-15 на верхній посадочний майданчик людського хідника похилу №1 пласта m4/2, та вийшли на польовий відкаточний штрек пласта m4/2. Під час переходу через рейкову колію на ПК94 польового відкаточного штреку пласта m4/2 позивач зачепився ногою о рейку і впав. При падінні він вдарився головою о корпус ручної лебідки ТОС-1, яка випала у нього з рук. [PERSON] та [PERSON] надали йому першу медичну допомогу і сповістили про нещасний випадок помічника начальника дільниці №8 [PERSON], який доповів про нещасний випадок гірничому диспетчеру шахти, а той, в свою чергу, визвав на шахту РПГ 10 ВГРЗ. Підземний фельдшер підземного медпункту прибула на місце нещасного випадку людською каретою та надала позивачу першу медичну допомогу, після чого він був супроводжений на поверхню шахти у поверхневий медпункт. Після обстеження та надання медичної допомоги у поверхневому медичному пункті позивач був відправлений машиною РПГ 10 ВГРЗ до травматологічноного відділення Мирноградської ЦМЛ. У звязку з травмою [PERSON] був доставлений у Мирноградську ЦМЛ з діагнозом: ЗЧМТ. Струс головного мозку, забій скроневої області з правої сторони. Де знаходився на лікуванні з 09.03.17р. по 17.03.17р. В подальшому знаходився на амбулаторному лікуванні. Стан здоровя не поліпшувався, тому був направлений до Покровської ЦМЛ з діагнозом: струс ( забій?) головного мозку ( тр. Произв 09.03.17), с с-м артеріальної гіпертензії, кризова течія (криз 13.04.17), помірним вестибулотактичним атено- невротичним синдромом. Де знаходився на лікуванні з 11.04.2017р. по 21.04.2017р. В подальшому знаходився на амбулаторному лікуванні. Стан здоровя у позивача не поліпшувався, тому він був направлений на консультацію до нейрохірург м.Краматорськ 28.04.2017 року, де йому був поставлений діагноз: закрита виробнича ЧМТ забій головного мозку 1 ступеня, з двобічною, більш вираженою праворуч, рефлекторно- пірамідною недостатністю, посттравматичною ВСД за гіпертонічним типом, діасцефальними кризами сімпато-адреналовими напрямеку помірним вестебуло- тактичним синдромом, вазомоторною цифалгією вираженим атено-невротичним синдромом, синкопальними нападами. 15.06.2017 року позивач був оглянутий на МСЕК. За результатами огляду визнаний інвалідом групи по трудовому каліцтву та встановлений ступень втрати працездатності у розмірі 40% з переоглядом 15.06.2018 року. Визначена потреба у додаткових видах допомоги - медикаментозне та оперативне лікування за наслідками трудового каліцтва. За висновком про умови та характер праці позивачу протипоказана важка фізична праця, підземні умови праці. В результаті виробничої травми відбулося ушкодження здоровя позивача у звязку з чим йому спричинено моральну шкоду, яка полягає у наступному. Цьому підприємству позивач віддав значну частину свого життя і у результаті отримав травму, яка усе це життя майже перекреслила. Через травму позивач зі здорової людини перетворився на хворого, який змушений тривало лікуватись. Лікування він продовжує і до теперішнього часу. Однак тривале лікування - це не єдині незручності, які він відчуває. З моменту нещасного випадку і до теперішнього часу позивач живе з відчуттям сильного головного болю. Він став погано спати, став роздратованим, у нього підвищується артеріальний тиск, він має шатку ходу. Через постійний біль, лікування, позивач змушений докладати багато зусиль для нормального існування. Через невідповідність професії позивач був звільнений з роботи. Це поставило його у незручне становище, оскільки він не може матеріально забезпечувати себе на тому ж рівні, коли працював. Його заробітна плата була основним засобом для його існування. Це додає позивачу багато неприємних відчуттів. До того ж в даний момент практично всі його кошти спрямовані на відновлення його здоровя. Позивач відчуває себе втраченою для суспільства людиною. Тривале лікування позначилось не тільки на його здоровї, а також на його психіці. Позивач знаходиться у пригніченому стані через те, що можливості повного відновлення здоровя майже немає. Відносини в його родині погіршилися, він став інвалідом, позбавлений можливості повноцінно виконувати свої сімейні обовязки по дому, усі турботи по будинку лягли на його матір, що повинна здійснювати догляд за ним. Усі ці фактори викликають негативні емоції й переживання. Порушено його нормальні життєві звязки й йому доводиться докладати додаткових зусиль для організації свого життя, тому позивач просить суд стягнути з відповідача [PERSON] підприємство Вугільна компанія «Краснолиманська» на його користь 50000,00 грн. у відшкодування моральної шкоди. Позивач до судового засідання не зявився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності на позовних вимогах наполягає(а.с.33). Представник відповідача [PERSON] пояснила, що заперечує проти задоволення позову з підстав, зазначених в письмових поясненнях.В запереченнях на позов зазначила, що посилання позивача на зміну режиму та стану життя є безпідставними та не відповідають обставинам справи. Позивачем не доведено існування на час розгляду справи невідновного ушкодження його здоров»я та повної втрати ним у зв»язку з цим працездатності, що спричиняють йому моральну шкоду та перешкоджаютьт звичайній організації його життя, на думку відповідача відсутні жодні правові підстави для задоволення позову, оскільки відсутні підстави для відшкодування моральної шкоди. Представник 3-ї особи Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві і професійних захворювань України в м. Покровськ до судового засідання не з»явився по невідомій суду причині, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Суд, вислухавши представника відповідача, дослідивши матеріали цивільної справи, з'ясувавши всі обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав. [PERSON] перебував у трудових відносинах з відповідачем по справі з 03.10.2011року. Працював гірником очисного забою 5 розряду підземним з повним робочим днем у шахті. 15.06.2017 року був звільнений за ст. 40п.2 КЗпП України через невідповідність виконуваній роботі за станом здоровя. (а.с.17-22). У звязку з травмою [PERSON] був доставлений у Мирноградську ЦМЛ з діагнозом: ЗЧМТ. Струс головного мозку, забій скроневої області з правої сторони. Де знаходився на лікуванні з 09.03.17р. по 17.03.17р.(а.с.26). [PERSON] знаходився на лікуванні з 11.04.2017р. по 21.04.2017р. у Покровській ЦМЛ з діагнозом: струс ( забій?) головного мозку ( тр. Произв 09.03.17), с с-м артеріальної гіпертензії, кризова течія (криз 13.04.17), помірним вестибулотактичним атено- невротичним синдромом(а.с.27). Згідно висновка нейрохірурга м.Краматорськ від 28.04.2017 року, [PERSON] був поставлений діагноз: закрита виробнича ЧМТ забій головного мозку 1 ступеня, з двобічною, більш вираженою праворуч, рефлекторно- пірамідною недостатністю, посттравматичною ВСД за гіпертонічним типом, діасцефальними кризами сімпато-адреналовими напрямеку помірним вестебуло- тактичним синдромом, вазомоторною цифалгією вираженим атено-невротичним синдромом, синкопальними нападами(а.с.25). 15.06.2017 року позивач був оглянутий на МСЕК. За результатами огляду визнаний інвалідом групи по трудовому каліцтву та встановлений ступень втрати працездатності у розмірі 40% з переоглядом 15.06.2018 року. Визначена потреба у додаткових видах допомоги - медикаментозне та оперативне лікування за наслідками трудового каліцтва. За висновком про умови та характер праці позивачу протипоказана важка фізична праця, підземні умови праці (а.с.23,24). Згідно акту проведення розслідування нещасного випадку, що стався 09.03.2017року о 16-30 год. на ДП «ВК « Краснолиманська» з [PERSON], висновком комісії встановлено, що даний нещасний випадок пов»язаний з виробництвом, підлягає обліку на підприємстві і по ньому необхідно скласти акт за формою Н-1. Комісія також прийшла до висновку, що особами, дії яких так чи інакше привели до нещасного випадку є [PERSON](а.с.3-8). Відповідно до ст.ст.1, 3\~ст. 43, ч. 1 та 2 ст. 46 Конституції України\~Україна як соціальна держава, зміст і спрямованість діяльності якої визначають права і свободи людини та їх гарантії, проголосила право громадян на належні, безпечні і здорові умови праці, соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника. Правовідносини сторін регулюються статтею 273-1\~КЗпП України, за якою відшкодування власником або уповноваженим ним органом працівникові моральної шкоди провадиться тоді, коли порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв'язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Моральна шкода відшкодовується працівникові безпосередньо роботодавцем за таких умов: наявності факту порушення роботодавцем законних прав працівника; у разі виникнення у працівника моральних страждань або втрати нормальних життєвих зв'язків, або виникнення необхідності для працівника додаткових зусиль для організації свого життя; за наявності причинного зв'язку між попередніми умовами. Відповідно до ч.1\~ст.153 КЗпП України\~на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці, забезпечення яких частиною 2 вказаної\~статті цього Кодексу\~покладено на власника або уповноважений ним орган. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством. Відповідно до вимог ст. 173 Кодексу законів про працю України, шкода, заподіяна працівникам каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я, пов'язаним із виконанням трудових обов'язків, відшкодовується в установленому законодавством порядком. Відповідно до ст.1 Гірничого Закону України до особливо небезпечних підземних умов відносяться саме умови в шахтах, повязані з дією важкопрогнозованих проявів гірничогеологічних і газодинамічних факторів, що створюють небезпеку для життя та здоровя їх працівників (виділення та вибухи газу та пилу, раптові викиди тощо). Вищезазначене законодавство, а також розяснення Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року із змінами від 27.02.2009 року Про судову практику по справам про відшкодування моральної (немайнової) шкоди повязують факт заподіяння моральної шкоди не лише зі станом напруженості під впливом сильнодіючого впливу, яким є стрес, а із наявністю втрат фізичного і психічного характеру, які тягнуть за собою порушення нормальних життєвих звязків потерпілого, зменшення його суспільної активності, потребують від нього додаткових зусиль для організації життя. Згідно п. 4.1 Рішення Конституційного Суду України від 27.01.2004 р. № 1-9/2004 р. зазначено, що ушкодження здоровя, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обовязків незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричиняють йому моральні і фізичні страждання. Факт ушкодження здоровя позивача підтверджений висновком МСЕК. Моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання полягає, зокрема, у фізичному болю, фізичних та душевних стражданнях, які він поніс у звязку з каліцтвом. Як наслідок, моральна шкода, заподіяна умовами виробництва, спричиняє порушення таких особистих немайнових прав, як право на життя, право на охорону здоров,я тощо. В рішенні Конституційного Суду України зазначено, що відповідно до статей 23, 1167 Цивільного кодексу України моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання полягає, зокрема, у фізичному болю, фізичних та душевних стражданнях, яких він зазнає у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я. Як наслідок, моральна шкода, заподіяна умовами виробництва, спричинює порушення таких особистих немайнових прав, як право на життя, право на охорону здоров'я тощо. Ушкодження здоров'я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов'язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричинюють йому моральні та фізичні страждання. У випадку каліцтва потерпілий втрачає працездатність і зазнає значно більшої моральної шкоди, ніж заподіяна працівникові, який не втратив професійної працездатності. Згода позивача на працю в тяжких умовах праці, не знімає обовязку та відповідальності з відповідача за забезпечення належних умов праці. Статтею 43 Конституції України\~визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. При цьому, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Суд вважає, що саме діями відповідача спричинені моральні страждання, пов`язані із травмою на виробництві. Відповідно до статті 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті. Факт спричинення моральної шкоди позивачу, яка полягає в душевних стражданнях, яких він зазнав і зазнає у зв'язку з ушкодженням здоров'я, пов'язаним із виробничою травмою, неможливість його відновлення, порушенні нормальних життєвих зв'язків внаслідок неможливості продовжувати активне життя, обмеженням умов праці, у судовому засіданні доведений дослідженими письмовими доказами по справі: копіями трудової книжки, довідки МСЕК, медичними документами. Сам факт ушкодження здоров'я, що призвело до втрати працездатності, свідчить про наявність моральних страждань. При встановленні розміру грошового відшкодування моральної шкоди, завданої позивачу, суд виходить з принципів розумності та справедливості, враховує фактичні обставини справи: тяжкість ушкодження здоров'я, глибину, характер і тривалість страждань, наявність вимушених змін у його життєвих стосунках. Також, для визначення розміру відшкодування моральної шкоди, визначальним є необхідність у медикаментозному та санаторному лікуванні позивача, якому для відновлення стану здоровя потрібен певний час та грошові кошти. Розмір моральної шкоди в грошовому еквіваленті визначається судом в кожному конкретному випадку з урахуванням всіх обставин справи, а також можливості відновлення здоровя позивача. З урахуванням конкретних обставин справи, суд вважає, що сума, яку просить стягнути позивач, надмірна, і визначає розмір грошової компенсації за спричинену моральну шкоду у розмірі 20000 гривень. Відповідно до п.2 ч.1\~ст.5 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI, позивачі за подання позовів про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоровя, а також смертю фізичної особи звільняються від сплати судового збору. \~\~\~\~\~\~\~\~ Частина 3\~ст.88 ЦПК України, передбачає, що якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог. \~ Відповідно до п. 2 п. 1 ч. 2\~ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою встановлена ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. На підставі ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Станом на 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1600,00 грн. Отже, розмір судового збору, який підлягає стягненню з відповідача в дохід держави, становить 640,00 грн. На підставі вищевикладеного,

Outcome: partial