Jurisdiction: civil
Date: 2019-10-29 00:00:00

До Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області 30 березня 2018 року надійшла позовна заява АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» до [PERSON] про стягнення заборгованості за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, в якій позивач просив суд стягнути з [PERSON] заборгованість за спожиту, але невраховану електричну енергію у розмірі 41841,28 грн., а також судовий збір у розмірі 1762 грн. На обґрунтування вимог позивач посилається на те, що на АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» покладені завдання здійснювати постачання електроенергії населенню та контролювати оплату за її використання. Відповідач [PERSON] який проживає за адресою: [ADDRESS] , є споживачем електричної енергії (особовий рахунок [NUMBER]). 01 вересня 2017 року при перевірці представниками позивача на виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» за місцем проживання відповідача виявлені порушення ст. ст. 26, 27 цього Закону та п. п. 42, 48 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, які полягають у самовільному підключенні до електричної мережі електропостачання, що було зафіксовано в акті від 01 вересня 2017 року № 214093. Відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, на підставі зазначеного акта виявлено обсяг та вартість спожитої, але не врахованої електричної енергії на загальну суму 41841,28 грн. Посилаючись на положеннями ст. ст. 11, 14, 15, 16, 509, 526, 530, 610, 611, 625 ЦК України, ст. ст. 64, 68 ЖК Української РСР, ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, позивач просив позовні вимоги задовольнити. 28 травня 2018 року відповідачем до канцелярії суду поданий відзив на позовну заяву, відповідно до якого частково визнав позовні вимоги у розмірі 8408,88 грн., у задоволенні позовних вимог про стягнення заборгованості у розмірі 33432,40 грн. просив відмовити, посилаючись на наступне. Вказує, що позовні вимоги визнає частково, оскільки дійсно у його квартирі у ванній кімнаті змонтована електрична розетка, яка підключена поза приладом обліку електричної енергії. Вважає, що розрахунок об`єму та вартості за актом є недостовірним, оскільки формула для розрахунку неврахованої електричної енергії внесені різні коефіцієнти, які не передбачені Методикою. З акту № 214093 про порушення ПКЕЕН від 01 вересня 2017 року вбачається, що представники АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» під час обстеження та складання акту, у описовій частині вказано: змонтована розетка з прихованою електропроводкою, вилучений зразок проводу з ланцюга самовільного підключення, який упакований у пакет та опломбований пломбою із відтиском «С 32932873». А відповідно до пояснень відповідача, з ванної кімнати вилучена перенесення з розеткою, тривало допустима струмова навантаження якої становить 6 ампер. Цей маючий суттєве значення для визначення об`єму та вартості неврахованої електричної енергії факт, не врахований до уваги при складанні розрахунку за актом. Просив суд звернути увагу на наявні протиріччя між актом № 214093 та розрахунком за цим же актом, яке полягає в тому, що в акті зазначений вид порушення, як самовільне підключення до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника. А розрахунок збитків за даним актом зазначений вид порушення: змонтована розетка з прихованою електропроводкою. Із зазначеного слідує, що вид порушення зазначений в акті відповідає п.п. 4 п. 3.1 Методики та нарахування проводитиметься за період не більш ніж 12 місяців. Також представник позивача не встановив, та наразі не вбачається за можливе встановити до чиєї саме електричної сеті здійснено самовільне підключення. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 30 травня 2018 року відкрито провадження у вказаній цивільній справі, розгляд справи вирішено проводити у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання, роз`яснено відповідачу право подати відзив на позов, а позивачу відповідь на відзив. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 29 березня 2019 року у вказаній цивільні справі змінено ПАТ «Донецькобленерго» на його правонаступника - АТ «ДТЕК Донецькі електромережі». Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 06 травня 2019 року з АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» витребувано належним чином посвідчену копію сертифікату на програму для розрахунку обсягу та вартості не врахованої електричної енергії, внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією для населення. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Маріуполя від 06 травня 2019 року закрито підготовче провадження у вказаній справі та призначено до судового розгляду по суті. Представник позивача - Колодка В.В. - надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, наполягала на задоволенні. Відповідач надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав частково з підстав викладених у відзиві на позовну заяву. Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з розглядом справи за відсутності учасників справи. Суд, вирішуючи питання, передбачені ст. ст. 12, 264 ЦПК України, виходить з такого. Судом установлено, що відповідач [PERSON] проживає за адресою: [ADDRESS] , є користувачем електроенергії та на його відкрито особовий рахунок [NUMBER]. За вказаною адресою контролерами ПАТ «ДТЕК «Донецькобленерго» 01 вересня 2017 року виявлено факт самовільного підключення до електричної мережі електропостачання, яке не є власністю електропостачальника, про що складений акт № 214093, підписаний уповноваженими особами позивача та відповідачем. У вказаному акті відповідач [PERSON] поставив свій підпис на підтвердження ознайомлення із таким. 20 вересня 2017 року комісією РЕС складений протокол засідання № 346 щодо розгляду акта про порушення ППЕЕ для населення, відповідно до якого акт № 214093 від 01 вересня 2017 року складений у відповідності до вимог п. 53 ППЕЕН, розрахунок суми недорахованої електричної енергії проведено за вимогами Методики нарахування розміру та вартості електричної енергії, неврахованої внаслідок порушення споживачем Правил, за період 02 вересня 2014 року по 01 вересня 2017 року, який дорівнює 41841,28 грн. До вказаного протоколу також доданий розрахунок збитків за актом про порушення ПКЕЕН № 214093. Відповідно до листа Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 13 лютого 2019 року № 2835/20/9-19 НКРЕКП вважає, що розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії за актом має проводитися за період з дати останнього контрольного зняття показів засобу обліку по 01 вересня 2017 року, тому АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» здійснено на підставі акту розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, з недотриманням вимог Методики в частині визначення періоду, за який має здійснюватися розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. Взаємовідносини між громадянами (споживачами) та енергопостачальником регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 р. № 1357 в редакції, чинної на час виникнення спірних правовідносин (надалі ПКЕЕН). За змістом ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства тощо. Відповідно до п. 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 з подальшими змінами (ПКЕЕН) споживач електричної енергії зобов`язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Згідно зі ст. 1 Закону України «Про електроенергетику» споживачі енергії - суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю. Відповідно до Загальних положень Правил користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН): - об`єкт споживача - житловий будинок, гараж, майстерня або інша електрифікована споруда, що належить споживачу на правах власності або користування; - підключення до електромережі - виконання операції з комутації для забезпечення постачання електричної енергії споживачу; - самовільне підключення - споживання електричної енергії без укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил. Під час перевірки домоволодіння на наявність безоблікової проводки представники енергопостачальника не проводили демонтаж будівельних конструкцій. Для пошуку безоблікового проводу (розетки) був застосований двополюсний індикатор напруги, індикатор магнітного поля. Що стосується періоду нарахування збитків за актом № 214093 від 01 вересня 2017 року, суд виходить з наступного. Згідно з розрахунком збитків [PERSON] має сплатити 41841,28 грн. за період з 02 вересня 2014 року по 01 вересня 2017 року (дата складання акту про порушення), що становить три роки. Порядок визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією для населення встановлюється Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ 04.05.2006 року № 562, зареєстрованою в Мінюсті України 04.07.2006 року за № 782/12656 (далі - Методика) в редакції, чинної на час виникнення спірних правовідносин. Відповідно до п. 3.2. Методики вартість не облікованої електричної енергії розраховується на підставі акту про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури. У акті № 214093 від 01 вересня 2017 року зафіксоване виявлене порушення: самовільного підключення до електричної мережі електропостачання, яке не є власністю електропостачальника. Відповідно до п. 3.1 пп. 5 Методики - ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕН, як самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку. Відповідно до п. 3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: - за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; - за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; - за кількістю днів. Згідно з підпунктом 6 пункту 3.1, підпункту «а» пункту 3.3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, порушенням правил є самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника. Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 п. 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), - з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки. Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення. Суд приходить до висновку, що вимогами цього підпункту Методики не обумовлено спосіб здійснення порушення (відкрито чи приховано), тобто не передбачено розрахунок суми збитків за актами про порушення ПКЕЕН від дати останнього контрольного огляду засобу обліку до дня виявлення порушення. Згідно п. 1.2 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ 31.07.96 № 28, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 02 серпня 1996 року за № 417/1442 (далі - Правила) контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень. При цьому визначено поняття засобів обліку - це засоби вимірювальної техніки, у тому числі лічильники, трансформатори струму та напруги, кола обліку, які використовуються для визначення обсягу електричної енергії та величини споживання електричної потужності. Технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку «Правилам пристрою електроустановок» (далі - ПУЕ) та іншим нормативно-технічним документам. Ні ПКЕЕН, ні Методикою, ні іншим нормативним документом про електроенергетику не встановлене поняття прихованого самовільного підключення, не визначені критерії оцінки можливості або неможливості виявлення прихованого підключення та порядку викладення інформації в акті про порушення ПКЕЕН щодо причин неможливості виявлення такого порушення під час проведення контрольного огляду засобу обліку. Тому таке поняття є оціночним та підлягає визначенню шляхом аналізу значень термінів, встановлених діючим законодавством. Таким чином, суд прийшов до висновку, оскільки факт порушення ПКЕЕН встановлено та зафіксовано в акті № 214093 від 01 вересня 2017 року, [PERSON] самовільно установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, тому останньому слід зробити перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, тобто за період з 01 березня 2017 року по 01 вересня 2017 року. Висновок НКРЕКП має рекомендаційний характер, оскільки в жодному законодавчому акті не встановлено обов`язковість виконання рішень НКРЕКП. Також, суд звертає увагу, що в своїй позиції НКРЕКП зазначає, що акт № 214093 від 01 вересня 2017 року Методику не вірно застосовано відносно визначення періоду нарахування, за який повинні бути розраховані збитки. З цією позицією НКРЕКП суд погоджується, оскільки як вже встановлено судом, період нарахування збитків повинен бути розраховано з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, тобто за період з 01 березня 2017 року по 01 вересня 2017 року, тому із [PERSON] підлягає стягненню заборгованість у розмірі 9308,34 грн. Оскільки, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог, судові витрати відповідно до ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню пропорційно задоволеним позовним вимогам. Як вбачається з квитанції про сплату судового збору, розмір судових витрат складає 1762 грн., а тому з відповідача на користь позивача слід стягнути судові витрати за сплату судового збору, пропорційну до розміру задоволених позовних вимог (позовні вимоги підлягають задоволенню на: 9308,31 грн. х 100% : 41841,28 грн. ціни позову = 22,25 %), тобто 22,25 % від ціни позову (22,25 % х 1762 грн. : 100% = 392,05 грн.), що складає 392,05 грн.

Outcome: partial