Jurisdiction: civil
Date: 2020-07-02 00:00:00

До Ленінського районного суду м. Запоріжжя надійшов позов [PERSON] до [PERSON] , треті особи: [PERSON] , [PERSON] , КП «Наше місто», про стягнення матеріальної та моральної шкоди. Позов обґрунтований тим, що позивач [PERSON] , є відповідальним квартиронаймачем та власником 1/3 частини квартири [ADDRESS] відповідно до інформаційної довідки з Дeржавного реєстру речових прав на нерухоме майно, право власності на 2/3 квартири за вказаною адресою зареєстроване за [PERSON] та [PERSON] по 1/3 частині за кожною. За змістом інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником квартири [ADDRESS] є відповідач [PERSON] . В квітні 2016 р. відповідач завершив ремонт у своїй квартирі. Після того, почалось залиття квартири позивача у коридорі над входом у санвузел. На неодноразові зауваження відповідач жодним чином не реагувала, пояснюючи, що в неї нічого не протікає і ремонт у санвузлі повторно вона робити не збирається. Позивач викликала співробітників МКП «Основаніє» для встановлення причини протікання. Згідно з актом обстеження технічного стану квартири [ADDRESS] від 11.04.2016 р. комісією МКП «ОСНОВАНІЄ» під час обстеження встановлено, що в коридорі над входом у санвузел наявні сліди залиття та часткове пошкодження краски дверної лутки. Причиною залиття квартири 3 використання умивальника жильцями кв.5. Згідно з актом обстеження технічного стану квартири [ADDRESS] від 12.05.2016 р. комісією МКП «ОСНОВАНІЄ» під час обстеження встановлено, що в коридорі над входом у санвузел наявні сліди залиття та часткове пошкодження краски дверної лутки. Причину залиття квартири 3 встановити неможливо в зв`язку з несвоєчасним наданням заступу до інженерних комунікацій кв.5. Згідно з актом обстеження технічного стану квартири [ADDRESS] від 20.05.2017 р. комісією МКП «Наше місто» під час обстеження встановлено, що в коридорі над входом у санвузел наявні сліди залиття та часткове пошкодження краски дверної лутки, частково демонтовано пластикові панелі, відшарування штукатурки 0,7 кв.м. Причиною залиття квартири 3 використання сантехнічними пристроями жильцями кв.5. Позивач просить стягнути з відповідача на свою користь матеріальну шкоду в розмірі 7560 грн. та моральну шкоду в розмірі 60000 грн., витрати на проведення звіту в розмірі 3000 грн., витрати на виклик працівників МКП «Основаніє» - 120,43 грн. та судовий збір. Представник позивача надав заяву про слухання справи за його та позивача відсутності. Позовні вимоги підтримав. Відповідач в судове засідання не з`явився. Повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи. Надав заяву, відповідно до якої заперечував можливість задоволення позову, через відсутність об`єктивної та суб`єктивної складової того чи іншого предмету спору, а також доказів протиправної поведінки відповідача та причинного зв`язку між фактом «залиття» у взаємозв`язку з настанням негативних наслідків. Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. Відповідно до витягу Дeржавного реєстру речових прав на нерухоме майно [PERSON] , є власником 1/3 частини квартири [ADDRESS] , право власності на 2/3 квартири за вказаною адресою зареєстроване за [PERSON] та [PERSON] по 1/3 частині за кожною. [PERSON] є власником квартири [ADDRESS] . Відповідно до акту від 11.04.2016 року комісія в складі працівників КП «Основаніє» провела візуальний огляд технічного стану квартири [ADDRESS] на предмет залиття за зверненням мешканця. 11.04.2016 року зафіксована заява від мешканця квартири [ADDRESS] - крапельна течія зі стелі. По виходу встановлено сліди залиття на дверним отвором (вхід у санвузол). В місці намокання у квартирі [ADDRESS] встановлений вмивальник. Встановити причину залиття квартири [ADDRESS] не видається можливим. Імовірно залиття відбувається при використані мешканцями квартири [ADDRESS] вмивальником. Відповідно до акту від 12.05.2016 року комісія в складі працівників КП «Основаніє» провела повторний огляд стану квартир [ADDRESS] та [ADDRESS] , під час якого у квартирі [ADDRESS] встановлено сухі сліди залиття на дверним отвором у санвузол, часткове відшарування фарби з дверної лутки, у квартирі [ADDRESS] мешканцями виконаний демонтаж кахлю в місці розташування трубопроводів. Течій не виявлено. Відповідно до акту від 20.05.2017 року комісія в складі працівників КП «Основаніє» провела візуальний огляд технічного стану квартири [ADDRESS] на предмет залиття за зверненням мешканця. Зі слів мешканців квартири [ADDRESS] залиття відбувається неодноразово. На момент огляду 20.05.2017 року встановлено: у коридорі стіни обклеєні шпалерами, маються сліди залиття на дверним отвором, часткове відшарування фарби, на стелі, зі слів власника квартири [ADDRESS] спостерігалася крапельна течія. Залиття квартири [ADDRESS] проходить з розташованої вище квартири [ADDRESS] - імовірно при користуванні сантехнічними приладами. Для визначення причини залиття мешканцю квартири [ADDRESS] необхідно надати доступ робітникам аварійної служби до розводки холодного, гарячого водопостачання та каналізації )демонтувати кахель на підлозі та стінах в місцях розводки трубопроводів. Відповідно до висновку про вартість об`єкту оцінки розмір збитків завданих позивачу внаслідок затоплення становить 7560 грн. Згідно з частинами першою та другою статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода). Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна (частина перша та друга статті 23 ЦК України). Згідно з частинами першою та другою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Відповідно до ч.ч.1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Згідно із ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно пункту 4 статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими. Незважаючи на те, що чинним законодавством встановлено презумпцію вини заподіювача шкоди, останні наділені правом здійснювати захист своїх прав та інтересів шляхом подання заперечень, апеляційних скарг тощо, тобто вживати заходи, спрямовані на спростування такої презумпції. Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил). В додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку, що акти від 11.04.2016 року, 12.05.2016 року, 20.05.2017 року не відповідають вимогам, викладеним у Правилах, оскільки в них не відображено присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони (позивача) та з боку винної (відповідача) при складанні вказаних актів, не зазначені прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди, конкретні причини залиття. В актах також відсутні висновки щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Тому ці акти не можуть бути належними і допустимими доказами заподіяння відповідачем майнової шкоди. За таких обставин суд приходить до висновку про недоведеність факту завдання шкоди саме відповідачем, в зв`язку із чим в задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Outcome: dismissed